256 



A norikumi növénypolgárok, a. sziklanem. 



dani valónk (lásd a térképet), mert a Balatonmelléken saját területe nincs, csak egyes 

 növényei vegyülnek a délnyugati táj (Keszthely, Sümeg, Tátika) virágszó'nyegébe. 



A Bakony jellemének tartják,' liogy jS'rzVa-ja vagyis Ca/lu7ta-]a. nincs, s Pilutz 

 Benő újabb (1898. szept. 6.) értesítése szerint Yeszprémmegye területén újabban 

 sem lelték. A Calhina vagyis csarab azonban az északi és norikumi flórának 

 közös jellemzője, Sümeg erdejében terem, Keszthely vidékéről SzENCZY-ék kézirata 

 említi. Az örökzöld televénylakók közül a Pirola rotuiidifoUá-X. a Badacsonyról em- 

 lítik. Én nem láttam, de a F. minoi--X. Piers a Tátikán valóban gyűjtötte, SzENCzy-ék 

 pedig a P. ujtiflorá-t közlik Keszthely vidékéről. A Cytisus supinus itt még ritka, 

 de tovább kelet felé nem terjed. 



Norikum növénye pl a Lycopms sublanatus (Carinthia), Libanotis montana (délkelet felé a 

 L. leiocarpa helyettesíti), Thalictrum nigricans, Cirsium platyonychinum, Melampyrum nemorosum 

 (keleti helyettese a M Biharense), Thymus subcitratus levelének alján zöldes-fehér mirigygyei, dél- 

 kelet felé a pirosmirigyü T. montanus helyettesíti, Galium silvaticum i keleti helyettesítüje a G. 

 Schultcsii), Carex procerior, Capnoides (Corydalis) pumila, C. intermedia, Vicia oroboides stb. 



A norikumi vegetatió havasaljai lévén, a Balaton mellékén sok tagja már 

 ezért se lehet. De Balatonmellék saját növényeinek (Coronilla emer?is, Centaurea 

 stiblucida, Hellehorus ditmetorum), valamint a havasi vonások némelyike szintén a 

 norikumi közé számítand('), sőt a Knniitia Pannonica innen liazánk délkeleti részén 

 át a Balkánon is terjed. 



XLAT. FEJEZET. 

 A SZIKLANEM NÖVÉNYZETE. 



A Balaton mellékének művelhető földjében a fü a talajnemre tekintet nélkül 

 megél és keveredik, a mész, a bazalt meg a homok az olyan, a melynek elkülön- 

 zöttebb növényzete van. A harmadkori talajnak is van saját növényszövetkezete 

 a bántatlan helyen (184 — 85. old.). Nem a talaj minősége érdekéből ismertetjük 

 külön e helyek növényzetét, mert e miatt vidékünkön nincs szoros különbség, 

 hanem a termő hely más sajátsága miatt. A növénynek t. i. természetéhez tartozik 

 a választó képessége, vagyis a gyökhaja más-más talaj alkotórészeiből a magának valót 

 ki tudja vonni és választani. De a csalódásnak is megvan a könnyű eshetősége, 

 lia a talajra ponto.san nem figyelünk Valamely sziklát vag>' a környékét, pl, a 

 Balatonnál a bazaltét, más (mész)-sziklamálladék, föld és . por födheti el, vagy a 

 kétféle szikla porladéka egymással keveredik, s a iiazaltnak hasadékaiban is ilyen 

 vegyes vagy meszes por gyűlhetik össze. Ilyenkor nem könnyű eldönteni, vájjon a 

 fü a liazalt vagy mész morzsalékjából szítta-e föl a nyers táplálékát. 



Jól ismerem, hogy a Tátra gránit- és mészszikláinak a határán mennyire elkü- 

 líMiződik a völgy két oldalán a vegetatió, valamint a Gyömbér gránit feje alatt is, 

 a mint a mészvidékből jobban kimagasodik, — vagyis kétségtelen, hogy a sziklá- 

 nak chemiai szerkezete dönt a növény földrajzi elterjedésén, s ez keveredetlen 

 sziklafajon (mész, pala, szerpentin, cink stlx) világosabb, mint a nagyon elegyedett 



' Ki:rner: Dcr Bakonyerwald, 10. old. 



- .SzÉi' Rrzsö: a sümegvárosi foreálisk 32. értesítőjében 1889/90 20. old. Levélbeli értesítés 

 szerint nem oly közönséges, mint a kőszegi hegyeken, de néhol elég gyakori, pl. keletre az ursai 

 kocsiúttól, mely Sümegről Istvánd és Le.sencze-Tomaj felé vezet, a Sarvalyban. 



