A sziklanew növényzete. 



257 



talajnemen, a melyen a vegetatió is jobban keveredik. Mégis nekem a földrajzi 

 elterjedést tekintve más tapasztalataim is vannak. A Nagy- és Kis-Somló, a Hercseg 

 és Ságh hegyén én nem saját bazalt flórát, hanem a magyarföldi vegetatió terje- 

 dését, a Badacsony bazaltján a vidék mésznövényzetét láttam. Ellenben a vasvár- 

 megyei mészégetők (Léka, Szénégető, Rogasócz) keveredett mésztalaján nem az a 

 jellemzetes meszesföldi flóra díszlik, a mely a Balatonmellék erdó'tlen lejtőin, s 

 tovább Budapest és Eger felé, hanem épen oly jellemezhetetlen keveredés, a minő 

 másutt a munkált vidék regiójában terem. Még az aacheni Vio/a calaminaría-x6\ 

 sem hiszem, hogy határozottan gálma szülöttje. Én Sziléziának más helyéről és 

 talajáról is ismerem.^ Sőt hogy valamely szikla füve más sziklán morfológiai bélyegét 

 változtatná, a tapasztalás eddig nem igazolta, csak annyira, hogy talán rajta sat- 

 nyább, kevesebbvirágú avagy erőteljesebb, ágasabb, részei nagyobbak és nagyobb 

 számúak, szőrösebbek vagy kopaszabbak, a mi nem alakváltoztatás. Én a bélyeg 

 változtatását vagyis inkább megosztását csak a most képződő fajvegyüléken látom, 

 a mi a sziklanemtó'l független. 



Több talajjelző vagyis csak egyféle sziklán élő növényről a természetből, 

 valamint a kisérletekből"^ vett tapasztalás is azt igazolja, hogy, ha korlátoltabban is, 

 de más sziklán is megél. Minthogy az ilyen növény rendesen valamely régibb 

 szikla hasadékában gyökeredzik s a száma az ismereteink bővülésével kevesbedik, 

 az élők közt kétségtelenül a legrégibbnek kell tekintenünk, mely saját szikláján 

 kívül, egyéb helyen és állapot közt nem tud alkalmazkodni, régi életmódját tehát 

 csak ama sziklákon tudja folytatni, azért a melyik fü vagy fa ma csak szerpentinen, 

 mészen, palán stb. nő, valószínűleg azon a sziklán és annak régi természeti állapota 

 között keletkezett, alig hihető, hogy eredetileg másutt termett volna. Régi sziklájá- 

 hoz szokott, szervei e szerint formálódtak, egész élete vele forradt össze, tőle el- 

 mozdulni s más sziklák körül uralkodó természeti viszonyokhoz alakulni és alkal- 

 mazkodni nem bírt. Az összikla az ilyen régi füveinek az eredeti életkellékét, az 

 ősi állapotot és a kellő védelmet is megőrizte.'^ 



Itt gyökeredzik a faj keletkezésének egy-egy rejtvénye abból az ősidőből, 

 midőn valamely egykorú és egynemű sziklát egyenletesebb és egyezőbb-szervezetű 

 fű borított. A szerpentin, a mészhegység flórája egy-egy — mindenesetre módo- 

 sult — képe az ősi vegetatiónak, más korban, más klíma hatása alatt keletkezett. 



E szerint a sziklának chemiai és fizikai sajátságán kívül a sziklának a kora, 

 a melyből a fü napjainkig fennmaradt, szintén határoz és dönt, ha nem is mint 

 táplálék, a növény életében. Ez a földrajzi elterjedést tekintve is helyes. A hely- 

 hez kötöttség annál inkább megőrződhetett, mert az őskori sziklák a közlekedés 

 útján kívül, magasabb vidéken vagy épen a havasok közt vannak, őskori növényei 

 pedig nem olyan szervezetűek, hogy könnyen elhurczolódhatnának (Seseli leiico- 

 spcnmwi, Fcrída Sadleriana, bennszülött havasi Saxifragá-k), vagy eredeti helyök- 

 röl kimozdulván, másutt a fejlődésükre szükséges helyet és védelmet meg nem 

 találják (Asplcnium Fo?'síc7-i, A.fallax), ezért bizonyos helyen endemikusok marad- 

 hattak. E magyarázatunk természetesen nem dönti meg, hogy egyik növény inkább 



' Koch: Synopsis, III. kiad. 1890. 216. old. Pótfüzetek, 1898. 66. old. 



* V. ö. H. Hoffmann: Untersuchungen zur Klíma- und Bodenkunde mit Rücksicht auf die 

 Vegetation; Botan Zeitung 1865. Beilage p. 87. — Schimper: Pfianzengeographie, 111. stb. old. — 

 Kerner: Pflanzenleben, II. 1891. 490—91. old. 



^ V. ö. A szerpentinszirti bodoika; Pótfüzetek 1898. 65—73. old. 



17 



