258 



A szJkla-nem növényzete. 



a kálit, másik a meszet stb. jobban kedveli, söt egyenesen a talajjelzö növényektől 

 eredő sajátság lehet. 



A növénynek kifejlődését és egész létét tehát nem egyesegyedül csak a táp- 

 láló chemiai elem szabja meg, hanem sok más faktornak összehatása. Ilyen a föld- 

 nek lazasága vagy keménysége, finomszemü összeállása vagy kavicsossága, még a 

 víz alatt is, a mint a 64. oldalon a hínárról említettük, a sziklának jó vagy rossz 

 hasadása, könnyű vagy nehéz mállása, a talajnak több-kevesebb víztartalma, faj- 

 melegsége stb., továbbá a termőhelynek fizikai sajátsága, az éghajlatot is beleértve. 

 A meszesföldi növényekről pl. kiderült,^ hogy nagyobb talajmelegséget kívánnak s 

 hogy ez a földnek nagyobb mésztartalmával gyakran együttjár. Ezzel összefügg az 

 a tapasztalatunk is, hogy a mészsziklák növényzete hazánkban a legkiválóbb, leg- 

 változatosabb, mind az alvidéken, mind a havason, s más szikláénál tetemesen 

 gazdagabb. Továbbá Kerner ^ beszéli, hogy Várpalota fekete földjéről, a hol a bir- 

 tokos az ökölnyi mészkődarabokat kihányta, a termés csökkent, most tehát békén 

 türi, mert szervetlen anyagot szolgáltat, de a föld fölnielegedcsére és porhanyósá- 

 gának fokára is hatással van, a mi pedig a vetés kedvező életének megkívántató. 



Túl-a-Dunán növényzetének a jelleme tehát nem annyira a bazalt, szerpentin, 

 pala és mész tartalmától függ, hanem inkább a délkeleti vagy délnyugati növények 

 földrajzi elterjedésétől, a föld geológiai alakulásától, meg a flóra természetes tago- 

 sulásától ered. A pala és szerpentin növénye kevés kivétellel közös, a mészé a 

 szerpentinen, valamint a bazalton is megterem. 



A mészsziklák növényzete. 



Sok növény széthurczolása ma ugyan könnyebb, mint régebben ; a termé- 

 szet erői, az emberi közlekedés és állat sok növény csíráját könnyen széthordják; 

 mégis némelyik mint vezérnövény, talán régikorbeli, egymástól messzire eső földön 

 is, eredeti helyén maradhatott ; az új helyen nem boldogult, a közbeeső helyről 

 végkép kipusztult. Az ilyen maradék a vidéknek legrégibb lakosa. 



A Balatonmellék, Budapest és a Pilis mész- és dolomitszikláin egész sereg az 

 egyező növény s oly zárkódzott szövetkezete van, hogy minden természeti körül- 

 ményt szorosan megfontolva, újabb időben nem kerülhetett itt össze, hanem régi 

 geológiai epocháktól fogva itt küzdőnek, ide valónak kell tekintenünk. Természetes, 

 a sokáig száraz földként kimerült sziklára is vetődik és felserdül rajta az idegen fű, 

 de ez a természetes szövetkezetben kirívó és könnyen felismerhető. A régi száraz- 

 földi sziklának és környékének természetszerű növényzetét mindenkor régibbnek 

 és eredetibbnek kell tartanunk, mint a fiatalkorú talajalkotta, jobban taposott mezőét, 

 ámbár a Balatonmellék pontusi rétegeire saját alföldi vegetatió telepedett s leg- 

 inkább a kultúra föllendülése irtotta vagy zavarta meg természetes fejlődésében. 



Az Osmátra mészhegységének sajátságos és történetileg nevezetes növény- 

 szövetkezete van. Itt maradt fenn a növénygeografus előtt félreismerhetetlen havas- 

 vidéki kapcsolat is. A Balatonnál leginkább a sziklás hely növényzete ez, a bazalt 

 kivételével. Itt nyilatkozik leginkább a vidék flórájának karaktere, endemismusa. 



' H. Hüm mann: Ucber Kaik- und Salzpflanzen, Landvvirth. Yersuchstat., XIII. 1870. 270. old. 

 - Dcr Bakonyer Wald, 3. old. 



