A bazalt flórája. 



261 



vidék mészszikláján nem terem, de Tapolcza és Bozsok (Vasvárm.) nedves rétjén 

 a nedvességkedvclö testvére (species hygrophila) nö, jellemzően a haza nyugati 

 részére. Bizonyosan van köztök, a származást tekintve, genetikai összefüggés. 



A bazalt flórája. 



A kemény sziklának, a míg nem hasad, nem mállik és porlik, alig van növénye. 

 A bazalt is kitörése után soká-soká meztelenül állott a levegőben, mint a hogy ere- 

 deti pusztaságát ma is csak kevés növény födözi el. A bazaltnak, a hol hasadatlan, 

 nincs semmi füve. Mint szikla kemény, ellenálló, belé a növény gyökeret nem ver- 

 het. Csak a hol a repedéseiben vagy ködarabjai közt, vegyes, kivált a meszes föld 

 össz gyüllött, a növényélet ott sarjadzliatik. Ha így a bazalton nagyobb növény 

 (borostyán, török meggy) is meg telepedhetett, belőle jó darabot eltakar. A boros- 

 tyán a Badacsony bazaltját egész festőivé alakítja. 



A bazalt növényzete csalékony; eredeti saját növénye nincs. A mi rajta nö, 

 kivált a jellemző növényzete, leginkább a szomszéd meszes és agyagos vidékről 

 került rajta össze, a melyből a fiatalabb Badacsony kimagasodik, valamint a mun- 

 kált vidékről, az a faj, a mely hazánkban másutt egyenesen a mészszikla vezér- 

 növénye. Körülötte a növényzetnek a bazalttól eredő jelleme nincs. Meglepő, hogy 

 lehet különböző-korú és más-szerkezetű két sziklának megegyező vezérnövényzetc. 

 A bazalt növényei ismertetésekor leginkább a Badacsonyra gondolunk, de itt csak 

 a jellemzőbb és lehetőleg a bazalton élő növényeit említjük meg. 



A Badacsony bazalt szikláján legjellemzőbb fű : 

 az Alyssum Arduini, a Ságh meg a Nagy-Somló, valamint a salgótarjáni Pécskö bazaltján is jel- 

 lemző, de az országnak nagyobb részén a mészsziklát kedveli, rajta gyakori (225. old.). 

 A Ccterach Szigliget várán, másutt az országban mészszikla hasadékában gyakori. 

 Asplenium septentrionale, A. trichomanes, A. ruta muraria, Cystopteris fragilis, Aspidium filix mas, 



Polypodium vulgare, a Badacsony bazaltján, másutt, már a Balatonnál is mészen. 

 Physocaulus nodosus, Budán s Krassó-Szörényben mészen. 



Smyrnium Kitaibelii, az ország délkeleti részében, valamint a S. perfoliatum Horvátországban mészen. 

 Siler trilobum, Budán mészen. 



Erysimum canescens a Badacsony szölleiben, másutt mészen vagy homokpusztán. 

 Solidago virga aurea, » szikláján, » » » » 



Fumaria prehensilis, » szölleiben, » » 



Geránium divaricatum, Linosyris linosyris, Inula ensifolia, másutt gyakrabban mészen. 

 Potentilla rupestris a Badacsonyon, Keszthelyen már mészen. 



Allium tlavum, A. montanum, A. sphaerocephalum, Glcchoma hirsuta, Budán mészen. 



Vicia dumctorum, V. pisiformis, V. glabrcscens, V. cassubica, magasabb kaszanyüg-faj, kivált a 



Badacsony tetején, másutt mészen. 

 Hepatica hcpatica, a Herkulesfürdönél mészen. 



Galium Austriacum és var. Balatonense, Buda környékén (Csiki hegy, Sz. -Iván) mészsziklán. 

 Lactuca viminea, L. quercina, L. sagittata, Budán mészen. 



Hieracium Wiesbaurianum, Alsó-Ausztriában, Arácson és Sz. -Király körül mészen. 



» pseudosabinum, Verbascum lychnitis, Stachys recta, Budán mészen. 

 Calamintha intermedia, már Almádinál mészen. 



Anthyllis leiotricha, Jasione montana, Sedum album, S. ma.ximum, S. Boloniense, másutt mészen. 



A bazalt fás növényei: 

 a Rosa silvestris, a Coronilla Emerus, a török meggy a Badacsonyon, másutt gyakrabban mészen, 

 a Cotoneaster coton., Viburnum lantanum a Badacsonyon, Füreden és másutt mészen, 

 a borostyán, muzsdalytöigy, a Badacsonyon, másutt inkább mészen. 

 Rubus Kisfaludyanus, Fiume körül mészen rokon faj helyettesíti. 

 Salix caprea, S. Reichardtii, a Badacsony tetején, másutt inkább mészen. 



