262 



A bazalt fíórkja.. 



A bazalton tehát bazaltszültc vagy bazaltjelzö növény nincs. Hogy a bazalt- 

 nak nincs saját növényzete és nincs alakító hatása a növényekre, morfológiai érte- 

 lemben mondom. Nincs növénye, a mely más talajon meg nem élne, vezérnövényé- 

 nek morfológiai bélyege ugyanaz, mint ugyanazon fajé más talajon. Ezzel persze 

 nem állítom az ellenkezőjét annak, a mit a gazda jó meggyó'zó'déssel hisz a bazalt- 

 ról, hogy rendesen nagyon termékeny, a szó'llötermelésre alkalmatos, termesztett 

 növénye jobbminöségű, kivált a bora tüzesebb,^ noha, hogy ez a jobbfajtaság iga- 

 zában mitó'l ered, a bazalttól-e éppen, vagy sok más helyi körülmény szerencsés 

 együtthatásától, nem a legkönnyebb megmondani, sőt a jobb minó'séget még a keze- 

 lés is gyarapíthatja. 



Az egész Badacsonyról nem mondliatnók, hogy kevés növénye van; nem 

 munkált része szépen be van füvesedve és erdó'södve. De maga a bazalt mezte- 

 len szirtje az erdó' övébó'l kifeketéllik. Csak két növénj' borítja bőven: a borostyán 

 meg az Alyssum Arduini. Bár a Badacsony a jellemző növényzetét a mészről kölcsö- 

 nözte, mégis csak a balatonmelléki mésznek is számos növénye (Aetliionema, ü?-aba 

 lasiocarpa var. demissorum^ Jhalictruvi iiiaius, Arabis hispida, Biscutella didyma, 

 Festuca glatica, F. pallens, Seseli Icucospermum, Plantago rubcns, Amelanchicr, Arte- 

 misia saxatilis stb.) rajta nem terem. 



A Badacsony tetején a Centaurea Rhenana csekély eltérése, a Rubus Kisfahi- 

 dyanus, a Hieracium racemosum eltéréscinek szép hajzata stb. aligha a bazalttól ered. 



A tanulság az, hogy a növényzet az elterjedésnek természetszerű erői segít- 

 ségével terjeszkedik, mészről átmehet bazaltra, ott is jellemző lehet, sőt az Alyssuvi 

 Arduini a Balatonnál s Túl-a-Dunán kiválóan a bazalt növénye, a mészen (Koloska 

 körül) ritka. A bazalt növényzete mindenesetre inkább függ a déli fekvéstől, a déli 

 (lamiis^ Malva alcea, Hieracium Sabazidum, H. boreale, Physocaulus stb.) meg a 

 délkeleti földrajzi elterjedéstől ( Geránium divai'icatum, Smyrnium, Erysimum cane- 

 sceiis és var. latifolium^ Glechoma hirsuta, Hieracium racemosum, Fumaria prehen- 

 silis stb.), meg a föld változásaitól, mint éppen a talaj vagy a kőzet chemiai szer- 

 kezetétől. A Badacsony déli és délkeleti növénye itt létét nem a bazalt minőségé- 

 nek köszöni. 



A florisztika, valamint a turista szempontjából is nevezetes a Badacsonynak 

 a Kőkapuja (kükapu, épp mint kürózsa kövi rózsa helyett; nem Vaskapu) az észak- 

 keleti részen, füves szikláival s a sziklás rossz szekérúton valóságos kapuoszlopzatával. 



Itt terem a Badacsony páfránytlórája és más szirti virága, a mely másutt mészen terem, 

 mint az Inula hirta, I. ensifolia, I. vulgáris, Solidago, Geránium sanguineum, G. Robertianum, Pul- 

 monaria mollissima, Polygonatum vulgare, a Coronilla emerus, Parictaria officinalis, Centaurea 

 axillaris, Tcucrium chamaedrys, Veronica verna, Scleranthus annuus, Seseli glaucum, Galeopsis 

 pubescens, Allium montanum, A. oleraceum, Lcucanthemum vulgare, Bromus mollis, Galium erec- 

 tum, G. Austriacum, Euphorbia polychroma, Lithospermum officináié, Orobus vernus stb. 



Szigliget várhegyének növényzete is jobbadán meszesföldi. 



Ilyen a Cetcrach, Artemisia absinthii. Thymus Marschallianus, Th. collinus, Th. spathu- 

 latus, Colutea arborcsccns, Bcrberis vulgáris, Stachys Germanica, a szagos meggy, Acer Austriacum, 

 Fraxinus ornus, Astragalus onobrychis, Lactuca viminea, Allium flavum, Glechoma hirsuta, Scabiosa 

 ochroleuca, Silenc pseudotites, Andropogon Ischacmum, Leontodon autumnalis, Bcrteroa incana, 

 Marrubium peregrinum, M. vulgare, M. remotum, szilfa stb. 



A Badacsony erdejét lásd a 274. oldalon. 



' «A vulkánikus erő ma már kiholt, de hatását érezzük a kitűnő badacsonyi borban, mely 

 a vulkánszülött tokaji borhoz, a lacrymae ckrisíi-hcz hasonlóan, e titokteljes nagy természeti erő- 

 től nveri, legalább részben, erejét és zamatját. » Gvöuov Aladár, Fuldr. Köziem. 1884. 3. old 



