266 



A termőhely. 



XLiV FEJEZET. 

 A TERMŐHELY. 



A termőhelyről ezek után, melynek természete szerint (erdő, mocsár stb.), 

 más-más a növényzet, kivált a partmelléki növényszövetkezetek ismertetése után 

 nem sok a mondani való. Ez a Balaton körűi kevésféle (153. old.), a növényélet- 

 nek nem a legkedvezőbb és nem változatos. Hegye alacsony, száraz erdeje kis- 

 szerű, a Balaton vízrendszere csak sikér kis séd, vagy újabb csatorna. Változatos 

 völgyképződése, ártere nincs. Ez is bizonysága, liogy a Balaton összegyűlt víz a 

 lesüppedt teknőben. A vidéknek nincs tetemes viszonylagos magassága föl a leve- 

 gőben, a hol látszólag ugyanolyan állapotban is, pl. a pataknál vagy a sziklán, 

 egészen más a növény, mint az alvidéknek megfelelő helyén. Nagy vágása nincs; 

 ha nagyobb erdőbe messzire megyünk, a Balatontól is eltávolodunk. Az erdő lineája, 

 mint verőfényes hely, pl. a Badacsonyon, elég érdekes (275. old.). Legkiválóbb 

 a bakonyi part ej-dőilcn lejtője, itt nyilatkozik a magyarföldi vegetatió jelleme leg- 

 jobban s pedig majd a sziklán (258. old ), majd a bántatlan füves helyeken (184. old.). 



A természetes termőhelynek, rétnek, sziklának, erdőnek, vízpartnak vagy víz- 

 tükörnek megvan a maga növényzeti jelleme, megegyezőbb vegetatiója, melyet a 

 talaj meg a hely természeti állapota szokott megszabni. Ezért az ilyen helynek 

 állandó lakosa van, melynek szervezete ott a természeti viszonyokkal, a megélhe- 

 tést tekintve, meglehetősen harmóniái s egymással is bizonyos szövetségben él. 

 A növényzetnek ilyen szövetsége másszervezetű, ide nem való növényt maga 

 közül kizár, legfeljebb pl. a rét iszapos helyén, a hegy kiégett vagy felkapált helyén 

 fészkelődik meg az idegen. 



A munkált helyen a növényeknek ez a szoros kapcsolata megszakad. Itt nem 

 a régi polgár uralkodik, hanem az inyeskedő jövevény, akár a közelebb, akár a 

 messzebb vidékről. A lakás, kunyhó, itató körűi, az út mentén, mint jól trágyázó- 

 dott kövér földben, a helyi viszony sokféleképen megváltozik, a termőhely javul, 

 a növény megélhetésének kedvezőbb lesz, s a sok felől összekerült gizgaz jól táp- 

 lálkozva bujább lesz, szokatlan nagyra növekedik, az ember keze alatt pedig a ter- 

 més nemesedik. Az ilyen helyen a növényzet nem egynemű, nincs földrajzi karak- 

 tere, hanem nagyon vegyes füvek keveredése, köztök sok a szúrós és bojtorjános 

 vagy a melyiknek a magva könnyen hurczolódik. Az ilyen hely minden, még a 

 legtávolabbról való gazt is befogadja, pl. a délamerikai szerbtövist. 



Számos növénynek továbbá a szervezete, a keletkezését tekintve, a termő- 

 helyével azért nincs teljes harmóniában, mert eredetileg nem ott keletkezett, hanem 

 oda költözött és a hely természetéhez hozzá szokott, a nélkül, hogy szervezetét 

 jelentékenyen az új helyhez formálta volna. Ezért ismeretlen a gabona és számos 

 gyümölcsfa hazája, mert az ősi keletkező helye régen átalakúlt, az ember pedig 

 annyira nemesítette, s a megfelelő helyet neki távol vidéken is megteremtette, 

 úgy hogy most bajos vagy nem lehet megtalálni azt a helyet, a melylyel az átala- 

 kított gyümölcsfának szervezete, mint ősi földjével és hazájáéval,' természetszerűleg 

 csak félig-meddig is összevágna. 



' V. ö. l'ótnizctck, 18S9. 92. oid 



