274 



A ba laton melléki erdők. 



jeinek gátján is nő. A Badacsonyon valamivel több terem, itt kevés málnát is 

 szedhetni. A cserjevegetatiónak kedvező régió, a szőllőtőkének is megfelelő tanyául 

 kinálkozott és sokáig ilyenül szolgált. A természet maga mutatta meg az ember- 

 nek, hogy ez a vidék a cserje-vegetatiónak, a szőllö- és gyümölcs-termelésnek 

 kiválóan alkalmatos, mint a fönt említett helységek is bizonyítják. 



Egész eredeti e vidéknek apró cserje-formatiója, azé a törpe bokrokból ala- 

 kuló állományé, a mely eredetileg a kapálatlan erdőtlen hegylejtőket meg a haza 

 szántatlan rónaságát azelőtt egyenletesebben borította. Legtöbbje vitorlás-virágú: 

 Genista, Cytisus, Ononis (247. old.). A rózsafélék apró cserjéje a Rosa Austriaca 

 R. livescens, R. spinosissima, Rubns caesius, almaféle a Cotoneaster, mandolaféle a 

 cseppmeggy (Prunus chamaecerasus), de néhol cserje nagyságra is megnő. 



Az erdő tisztásán gyakran mé- 

 ternyi vagy embermagaságú kórók 

 meredeznek, még pedig közönsége- 

 sen a gazos helyen termő növények- 

 ből : csanál, szamárlapu, aszott, bo- 

 gács, ökörfarkkóró, földi bodza, több 

 ernyős kóró, a siskanád, az Echinops 

 multiflorus stb. kevesed magukkal, 

 de csaknem átjárhatatlan sűrűséget 

 alkotnak, pl. a Badacsony erdötlen 

 tetején. Legnevezetesebb a Veratrum 

 nigrum fekete-piros, meg az Aspho- 

 delus albus fehér virágával Keszthely 

 hegyein. Emez mint megannyi földí- 

 szített, magas gyertyaszál ékeskedik 

 [kenyéte a népi neve). 



Révfülöpön, a Fülöphegy tetején 

 a fű sovány és kurta marad, s helyen- 

 ként az északi zuzmótundra (179. old.) 

 van rajta jelölve. Itt terem a jfasione 

 56. ábra, A varjútövis ága, lent a csonthéjas bogyók. niontana, Luzula campestris, Centau- 



rium umbellatum, Rumex acetosellus, 

 Thymus subcitratus stb. Az erdő talaja rendesen száraz, a növényzete kevésbbé 

 változatos. Még a hol az erdőtlen lejtőn jellemző is, az erdőszélen egy csapásra 

 megszűnik, s egy lépésnyire benn az erdőben közönséges vegetatió kezdődik. 



Az erdő füveinek jellemzője a Galium silvaticum, mely helyett Budán már a G. Schultesii 

 terem, a Dictamnus, Poa nemoralis, Melica uniflora, M. nutans, Melampyrum cristatum, M. nemo- 

 rosum, Asperula odorata, Coronilla varia, Stachys silvatica, Cardamine impatiens. Oryzopsis vire- 

 scens, Milium effusum, Fragaria moschata, F. vesca, Pulmonaria officinalis, Carex montana, Orobus 

 niger, O. vernus, O. Venetus, Hierochloa, Luzula Forsteri, Campanula patula, C. persicifolia, Circaea, 

 a déli Silene viridiflora, Aspidium filix mas, Athyrium filix foemina, Lilium martagon, Centaurium 

 umbellatum, Lapsana, Geránium Robertianum, Turritis, Dianthus armerius, Hypericum hirsutum, 

 H. montanum és var. scabei ulum, Mcrcurialis perennis, Euphorbia amygdaloides, Torilis anthriscus, 

 Veronica chamaedrys, — Keszthely erdejében az ölyvharaszt és Thalictrum angustifolium, — Szig- 

 ligeten a Carpesium cernuum, Gyenes kis völgyében a Potentilla rupestris gyakori. 



Az erdei vegetatió példájául a Badacsonyt mutatjuk be. E hegy erdős, azért 

 a mediterrán jellem rajta kevésbbé nyilatkozik. Az erdő határához közel két kútja 



