276 A lisii'f Miiiih'ilt As oDiii^yott /loly növénye. 



A 1 i li c t. 



A lünlöhi'h' iVíllciulilli'st" mindt-iiiUl liLjclct n")t;ltiiu")/. s In iiiu' iniiuicnft'-li', 

 m.islVWtlsc'j^i (rsoiikus) la is í\ss/.t>I<rrill. 1 .("^s/i^lth a lilrcdi paik, kt-szíll ('-s csinoso- 

 diU a ki\s/.tlu"l\ i, alin.'ulii, t"Ol(lv;\ri i'>s sii'iloki. A parliiuOlt-kcn sok s/óp ur.is;í<íi krit 

 van. \)c a lu\i;yvidckluv. szokott szniui nem (\<j[t''SztMi kflUMHctcsiMi tTiiili a nyárla- 

 Iíl;c1, a nu'ly a liajoiól kisz.illáskor (-illilulö partján totjadja. 



A li|;rt l'i\ja, valamiül a Lival^ialiban uluirll la a koroiiafa, csiiikt-fa va^y akáczfa (l'scuiio- 

 iiraoia roiini.), a iiArsla, küK'>iii'>soii a l'rlu'i va^y c/ilsti'islcvcKl faj (Tilia toincntosa) tiil)!) rlti-ri-st'-- 

 vol t^s lajvo^yiikMvt^'cl, a ( iíSri\<jt)rs/.li;luM croilíi vail i;i\s/,trnyi'fa, julíuifa, nyírfa, töij^yfa, fdzfa, a 

 szomiM'i^ id/la mrtj; a lajvc^yükMir. a Sali\ blaiula (S. l!al>ylonica \ lVa>^ilis), a i'sórinány v. "^yüiijjy- 

 virA^ta (l'nnuis padiis), a/. (Ss/akanirrik.ii í-ozrtla, korisjiiliar (Nc^iiiulo Null.), nicjj a Ju^lans ni^jra 

 ncvíí líitil'a, az aranyzápor, szilfa, a tornyos ós lokrtc .ny;lrfa (l'opnlus pyramidaii.s, P. ni<;ra), a 

 k(Mct;\/.siai solyino/o eperfa ^Mi>rns allnO, a nyiijjatázsiai savanyú eperfa v. néhol szcilerfa (M. nijjra), 

 niolviu-k lovclc i^vakran ,i sztMesehhlevelíl hársfáélioz hasonlít, úgy hogy egy hazából valónak kell 

 tekinteni, a berkenvel.i. bark(V"zafa, l""i\reil parkjában Pinns silvestris, P. nigra, az Abies exeelsa, 

 ritk,U>ban Abies peetinata, a papireperfa, sőt a fehér nyárfa is a vidékről. .\ hazánkban, különösen 

 az Alfi'íUlön gyakt>ri ágáozával szemben a Halatonniellékén. kivált a déli parton sokaságára nézve 

 a keletázsiai bálványfa vetélkedik. Uefnttatásra a/ Parthenocissns (.'\mpeloi>sis) quinquefolia (bones- 

 szdillö') gyakori. Oltetett e.seije a l.onieer.i e.iprilolia. a 1,. Tatariea, a gyöngybogyö iSymphoricar- 

 pvisV Plelea trifoliata, a (niszpáng vknrnspánX Uibis amenni, a Ihúja (itt ezédrus). Philadelphus 

 eoronarins, a vörös gvdrdfa, a szeleno/.el'a, orgonafa vagy töri>k borza, a borostyán és más bokor 

 a vidék llöiáj.ibvSl, k'üit-deu .i |nnipoiiis .'>.ibiiui. Kerítésben a .semfíl.semfa ^^l.yeinnl) gyakori. 



A lioi't t.ikija sz;ii;»z, nu\o- kovcsobh líi lózonij IxMiiu-, mint az iMilöbm. A 

 sit'd'oki Sósió inollctt \c\'o ákár/.os sima szilfával, bodzafával, kis(>bblovclü hársfával 

 kiH'skcr.ioóv.il, c>p(M iViv.il stb, krviM odik, s brmu" a ( iif í .i //i ii/(>f 0Stt. Lactuca Siij^if- 

 AíAi, /,. ,v<(i/ /<>/(/. L irsiuiii ItiiUto/iitiiiii, stb. no. 



XI. VI in:ii-7i- r. 

 MLiNK.xi.r 1-s iiA(iVi>rr iii'i.v nö\-kxyk. 



Az *vibi bcn(\ ibi jKitria^ a nővi^nyro nioo- az állatta (ogór, votób stb.) is 

 óivónyos, A üi is, .iz áll.it is szívóson niarail ós tanyázik ott, a hol a táplálóka 

 olotto van, v.ioy ho,'.záintni o^ós/on köntu ii, A oazdasáijboli tornioknok alkahuasan, 

 porhanyóia olokószilott fíUdbon, .i bolo votott vaoy ültotott növónyon kívül, oj^ósz 

 soroij más fii is, nnnt ^t^voin, s/oroti olvozni a gondos oaz(,la fáradiuását s inajd- 

 noin luimlon torniökónok niás-inás kisónS i^yonija van, 



A jol moonuink.ili ü>ld sok \.id n<."Aon\ iiok nioolVlolö. l'Cjjósz seirsj füvo van 

 haz.inknak moy a H.ikitonniollokonok, inolyoi másutt, mint a nuivolt tViss földön, 

 ház köiiil, szomotos hoKon stb. nom lolni. A boosompószödö vai^y bovándorló iu 

 a moijhonosiHlását itt ko.'di. V. jobb lu!\on toiopszik mojí, itt bujálkodik vaijy 

 tóvolyojí (CouriH^i^ia o/itufn/is, CialiniH triconit). Maqvát eryaktan vólotlonül a madár 

 ejti ol, s olointo csak ooy-kót szál van boUSlo, mint pl. a l.ycopsis ariiMsis-hö\ 

 (Poprád, (.iánoozV 11a kivesszük, ott tovább nom ííyatapodik ; ha ott liagyjuk, a 

 sz.ini.i kiss.mkónt ov.inpodhatik s vogro olooondö losz bololo. 



