Miiril<i'ili í'.s flliiiiiyoíl hely tiöv<''nye. 



277 



A ííyotT) a mc^iniinkáll f(')l(ll)fn, ;i l:'i])l.-'il(''l<<)n s a f^y<"jk(':rii(l< ki'nmyil 



IcnOví'.sf'ii kívCil, olialoíiira is lal.il, A varji'miák ( I lihisciis Icnialus) lia/.áiikbati s a 

 Halatonnái Icj^inkábh lengeti k<)zl nö, a r<'j^j>(;li órákban viráf^zik (Stundcnl^liinic), 

 s a tengeri niagas szára a nap t(ÍZ('s(; (.•il<;n védi, azután b(;liúzó(lik. A (jmvolvulus 

 arvensis-\\v\< a tengeri szára aik.-.linas támaszték, hogy rá csavarodhasson. 



A balalonniellí'ki n('|)et niásncnii'í foglalkozása: a halászás, szollőternKílés, a 

 fCirdö körtil vah) foglalkozás, nieglelieló'sen elvonja a ni(;zei gazdálkodástól, a 

 gabonatermeléstől, meg a nili munkától, azért a vidéknek a ví.-tést és mezei gaz- 

 dálkodást kóvetó' nővényzííte sem nev(!zetes, A gabonatermelés a déli parton jelen- 

 tékeny, de a v(;lésl)('li vacl flóra itt sem valami kiváló, i)ár a vidék a szántás- 

 vetéssel is jí.'lenlékenyen ftlvescdelt. 



A búza kísérője a vadócz, kí)nkoIy, csormolya, búzavirág, pipacs, a rajiaver 

 oblongatiini-\\v.\\, de általában nem scrcgcs, a larlóvir;ig (Slacliys aniiiia) ('^ tTtbb 

 zóld éló'skOdö a kakasczímerfélék családjából. 



Ncvczctcíscbl) vclílslícii fii továl)l):í a Vaccaria vaccaria <js V. tjraiKlillor.i, binaria liiiaria, 

 Adonis foeniccuH, A. flamrncus, Kcscda lutca, Kanunculus arvcnsis, tís K. liiljcrculatus, Aixlrosacc 

 maxima (Keszthely), Vicia I'annonica, V. ({labrescens, bathyrns lulK^rusiis, (IhatnacirK Iniii Iciini- 

 fulium, Atilhemis Kuthenica, A Austriaca, Crepis rh(jeadir<jlia, 



A tarlólian a ni(5zelu tarUWir.ítí, Kickxia síjuria, K. (.'latiné, Scleraiitlius atiiiuiis, Arciiaria 

 serpyllilulia és var, lenuior, Viola arvensis, JCuphorl/ia falcata s tn.-ís l<ulyal<;j, Aiiatjallis arvensis, 

 A. coerulea, Matricaria inodora, Sctaria viridis, S. glauca nevíí tnuliar, Nigella arvensis var trac hy- 

 carpa, Crei)is setosa, Erií^eron Canadensis slb. terem. 



Zöldséfí i^yiin^^ycnna a Neslia paniculala, Kuph(jrl)ia exi^jna, I'^ falcata, Arenaria scrpyliifolía, 

 Acllujsa cynapiuin, Ae. cynai)(>id< s, löl>b Kuinaria, Atiaf^allis arvensis, A. coerulea, l'íjrtulaca saliva, 

 (jaliurn tricorne, Chenojjodium hybricJuni, Ch [>olys]jeruiiiin, Sherardia, Senecio vulf^aris, Lalhynis 

 ajjhacus íritUa', Arnaranthus Blilum, Kaphanus raj^hanistrum. 



A len társa a Icnfojtö vad<kz, a lenfojtf') aranka, a Silene linicola, S. Gallica, S. iKK.tiOora, 

 Camelina dentata, C. macrucarpa, S))er{íula maxima, de én lenvelésl a l5alalonn.1l nem i.lttam. 

 A kendernek termesztésl>eii társa az Oroljanche ramosa, de a vidéken ^az<Jájával elé(j ritka. 



A földi tök va(/y kaljakboj^yó, az iszalaj^, komlö, Sicyos an^ulalus a sövényre nehézkedik, 

 a Galium Aparine, (j. infeslum KY^^tí*^ szára ide kapaszkodik, a hagymalaiju (Aliiaria alliariaj 

 a kerítés árnyékában húzódik me{^, az erdöszél fáira a komló fut W^ maf^asan. 



A falu, ház, templ(;m, tanya, gunyhó, más hajlék, rom kcirül ;i lóid b;intat- 

 lanúl hever; de sok minden elszóródik, a föld alkotó része lesz. Itt kedvező' véde- 

 lem alatt, az embert és njmot k<ívető kórók összescreglenek. Ez a Jlora ruderalis. 



Nevezetes közlök a sós földet kedvelő Chenojjodium és Atriplex faj, ejjész s<:re(/ ajakos; 

 pemetefű, Leonurus, romfjemete íChaiturus), Salvia nemorosa, S verlicillata, a mátrafü (Nejjeta 

 cataria), töbl) keresztes virágú: Sisymbrium officináié, S. Loeselii, kivált a Lepidium graminifolium, 

 (192. old.), több csucsorkaféle: a .Solanum nigrum, S. viliosum, S. miniatum, Hyoscyamus niger, 

 Datura stramonia (a czigánytanya körííl), Pliysalís alkekcngi (szőllöház körül a Hadacsonyon), kél 

 csanál, Turgenia latifolia, a bürök, Aethusa cynajjoides, a szamárlapu (Onopordíjn acanthium), 

 bogács (Carduus acanthoides, C. nutans), ökörfarkkóró (Vcrl)ascum [>hlomoides), fogolyfü (I'arie- 

 taria ofíicinalis), fehér üröm, vasfíí, a disznóbíjjtorján (Xanthiurn strumariumj, a szerbtövis, La- 

 psana c<jmmunis, Geum urbanum, Kumex oblusifolius, K. I'atieniia, R. IJalalonicus, az ajiróbbakljól 

 a szíkfíí. a kutyatej, Euphorbia peplus, vad árpa (Hordeum murinum), vadócz (Lolium pcrcnnc), Poa 

 annua, F. triviális, gyermeklánczfü, .Senecio vulgáris, Chenopodium vulvariuin, Ch. muraié, Polygo- 

 num aviculare, Melandrium album, As|)erugo jjrocumbens, Myrriiodes Anllirisciis, M. trich<js]jerma, 

 köménymag, jjapsajt, Lepidium ruderale, Glaucium, l'olycnemuin arvensc, vad retek, a csorijóka, 

 Reseda lulea, R. luteola, Oxalis corniculala, Erigeron Canadensis, Sinapis nigra. Kőfalon Sedum- 

 faj, Poa compressa, Crepis tectorum, Bromus tectoruin, .Setaria viridis, háztetőn a kövi rózsa. 



Az elhagyott gazos föld legnevezetesebb bevándorolt növénye az Allium 

 atropiirpureum, melyet Khaibel 1800-ban legelőször Hiharvármegyéből (Kovácsi; és 



