278 



A szőllőmnvelés növényzete. 



Szerémségböl említ, a Balaton mellékéről Wierzbicki 1820-ban jegyzi föl. — 

 A liliomos mezők maradékának, mint más magas liliomfélét, nem tarthatjuk, mert 

 hazánkba kétségtelenül vetőmaggal került, s az Alföldön ma is helyről helyre 

 kóborol (Kalocsa). Nevezetes vándor műveletlen helyen a szerb tövis. 



Útfélen a Sclerochloa dura, Soria Syriaca, .\cgilops cylindrioa, Centaurea solstitialis, mint 

 keleti települő, a liürök, Salvia verticillata. Polygonum aviculare, pemetefű, Ballota nigia, Sinapis 

 alha, Dipsacus, Chelidonium, pemetefű, Lcpidium ruderale. 



Bent a hegységben is akadni nem régi beköltözésre, melyet a legelő jószág 

 szállított oda, pl. Büdöskútnál, Keszthelyen mindenféle gaz, de kivált az Erigeron 

 Cariadense, szerb tövis, Caucalis daiicoides, maszlag, beléndfű, Hibiscus ternatus, 

 Cirpis setosa, Agrhnonia procera, Chenopodimn bonus Henricus, a zsidócsereszn\'e. 

 Az ilyen hely soká megtartja a gazos jellemét. Büdöskútnál a régi marhaállás erdei 

 füvekkel már jól benépesedett, de köztök a bojtorjános gaz és más odahurczolt 

 fű még mindég szembetűnő, elárulván, hogy ott régebben jószág szokott pihenni. 

 A vanyarczi völgyön föl is ilyen gizgaz jelöli a sertésnek legelő útját. 



Kert körűi elvadul a Chenopodinm boirys (bárányfarka), SzEN'CZY-ék szerint a 

 Cli. ambrosioidcs is, a szöges borsó, a Borrago, az Asclepias Syriaca (selyemkóró, 

 58. ábra), a magvarúgó (Ecballium elaterium), Nycandra physaloides, Antirrhinum 

 maiiis, az alkörmös, Sicyos angidatns, a torma, a vörös paréj, a kerítésen a Humu- 

 liis jfaponicus Hihetőleg kertből menekült ki a Mclissa officinalis is. 



A keszthelyi fürdő parkjában : Ricinus communis, Sdybiim Marianum, Cori- 

 andrum sativum, Calciidida officinalis, a füredi park bokraiban a Sedum rnpestre 

 oly gyakori, hogy teljesen meghonosodottnak mondható. 



A magasabb elvadult növények közül a Spartiwn vagy tőrzanót (235. old.) 

 lehet, kerti maradék. Vörösmái körül, Tihany és Füred közt, a Rosa turbinaía virít, 

 mint régi kultúra maradéka. Elvadult rózsa Kenése és Fűzfő közt is van. 



A szőllőmüvelés növényzete. 



En idáig azt tapasztaltam, hogy a vidék flórájának érdekessége és gazdagsága 

 a jó bortermő helylyel együttjár, hogy a jó bor egyszersmind változatos és tanul- 

 ságos flórának a czégére. Budapest, Eger, Gyöngyös, Tokaj, Diószeg, Nagj^várad, 

 Ménes, Versecz, Szvinica az Al-Dunánál, Karlócza stb. elegendőképen meggyőző 

 példa. A balatonmelléki hegyeken ebben a meggyőződésemben meglehetősen csalat- 

 koztam. Csopak, Arács, Füred és Keszthely hegyeinek a magyarföldi flórája elég 

 változatos, de a felsorolt községek egyikével sem vetélkedhetik. A Badacsony 

 pontusi munkált földrétegén s a szőllő meg az erdő közt a vegetatió éppen nem 

 valami kiváló; csak kevés a keleti {Erysimuvi cancsccns, Fumaria prehensilis) és 

 déli növénye (Tunica saxifraga, Rosarcpcns); inkább az erdejének és tetejének a 

 növényzete többféle. A szöllőültetés a bakonyi lejtőknek eredeti növényzetét irtotta 

 ki, azt, mely a haza flórájának helyenként ma is föjelleme a síkságra tekintő erdó'tlen 

 hegylejtökön. A bor fürtjét éppen azon az övön termesztették, a mely a magyar 

 flórának egyik legkiválóbb tanyája. — Most csak a mezsgyén, útszélen, elhagyott 

 meredek földdarabon vagy a szőllő fölött látni az ősi vegetatió szétszaggatását. 

 A fogyaték oka a nyugati fekvés és alacsony vidék, melynek Túl-a-Dunán másutt 

 sincs nagyon gazdag vegetatiója. Okozója továbbá a régi természeti változás és 



