280 



A pa,rla,g és legelő. 



Itt nő továbbá a vad sáfrány, a Podospermum Jacquinianum, Myrrhodes trichosperma, M. 

 Anthriscus, Erodium ciconium, három Lappá, Agrimonia eupatoria, Allium sphaerocephalum, Ajuga 

 Chamaepitys var. grandiflora, Medicago varia, Taraxacum serotinum, Astragalus Austriacus, A. Ono- 

 brychis, Linum Austriacum, L. tenuifolium, Echium altissimum, Jurinea mollis, a bürök, csemege- 

 bürök, Verbascum phlomoides, Rapistrum perenne, Sisymbrium orientale, Linaria linaria, L. geni- 

 stifolia, Salvia nemorosa, Crupina crupina, Onopordon acanthium, Carduus nutans, Ornithogalum 

 uml)ellatum, Asperula campanulata, Melampyrum barbatum, Nonnea pulla, Euphorbia Pannonica, 

 Potentilla arenaria, Chenopodium opulifolium, Anthemis tinctoria, Artemisia absinthii, Xeranthe- 

 mum annuum, Centaurea solstitialis, Caucaiis daucoides, Drepanophyllum, Chondrilla, Papaver 

 strigosum, Glaucium corniculatum, Stachys annua, Thymus Marschallianus stb. 



A veszprémi és somogyi déli part hol legelő, hol kaszáló, a rét a gizgaztól 

 mentebb marad. — A déli part dombjainak (Zamárdi) a földje, a boglári meg a 

 fonyódi hegyet is ide számítva, könnyű és csekély fű van rajta (168. old.), azért 

 legelőnek kevésbbé alkalmatos. A füvesedés azonban itt is megkezdődött és dél- 

 vidéki polgárok is ide telepedtek, mint Trigonella Monspeliaca, Eragrostis multi- 

 flora, Medicago tnininia, Alysstcm desertomm, Campanula Tauscheri, Salsola Kali, 

 stb., általában apró füvek. 



Száraz nyilt lejtön, felhagyott szöllöparlagon Veronica longi- 

 folia, V. foliosa, Trifolium aureum, Vicia villosa. V. sordida, V cracca, 

 Potentilla pilosa var. auriflora, P. Sadleri, Bromus commutatus, Br. 

 squarrosus, Dictamnus, Allium sphaerocephalum, A. moschatum, 

 A. Havum, A. olcraceum, Galium erectum, G. Mollugo var pycno- 

 trichum, Inula hirta, I. Germanica, I. hybrida, Carlina brevibracteata, 

 Torilis anthriscus, T. infesta. Astragalus Cicer, Stachys recta, Tra- 

 gopogon maior, T. orientális (57. ábra), Verbascum Austriacum, 

 V. nigrum, V. lychnitis, Peucedanum oreoselinum, P. cervarium, 

 P. Alsaticum, Chaerophyllum bulbosum, Campanula Bononiensis. 

 C. Ruthenica, C. farinosa, Senecio Jacobaeus, Kohlrauschia proli- 

 fera, Ranunculus polyanthemos, Lotus villosus, Ervum hirsutum, 

 Scabiosa ochroleuca, Lactuca viminea, Centaurea jacea, C. Sca- 

 biosa, C. axillaris, Lithospermum purpureo-coeruleum, L officináiéi 

 Inula vulgáris, Silene nutans, S. venosa, Poterium polygamum, a 

 csabaüröm, Erigeron leucopappus, Salvia nemorosa jellemző soka- 

 ságával, Podospermum Jacquinianum, Knautia arvensis var. ca- 

 nescens, Andropogon Ischaemum, Onobrychis arenaria, Diplachne 

 serotina, Achillea Neilrtichii, A. collina, Linum Austriacum, L. tenuifolium, Echium vulgare. Medi- 

 cago varia, M lupulina, Centaurea Biebersteinii, Jasione montana, Brunella vulgáris, B. alba, Alsine 

 fasciculala, petrezselyem, Muscari comosum, Capriola, Clematis erecta, Sescli glaucum, S. annuum, 

 Triticum intcrmedium, Cynoglossum Haenkei, Euphorbia polychroma, Myrrhodts trichosperma 

 Cytisus aggregatus, Anthemis tinctoria, Arabis turrita, Echinops multiflorus nö. 



57. ábra. A bakszakáll leve- 

 lének (a) iL szárhoz való oda- 

 forradása (Pótfüzetek 1893). 



XLVII. FEjEZET. 

 A NÖVÉNYTERMÉK. 



A mezei gazdálkodás a vidék meg a nép foglalkozása szerint ötféle irányban 

 nyilatkozik,^ és pedig a zalai hegyvidéken, a veszprémi mezőségen, a somogyi 

 legelön, a tó nyugati részén meg Tihany körűi. 



1. A bakonyi part föterméke a bor volt; vele szemben a gabona félreszorult 

 s inkább olyan terméke méltó említésre, a mely a szöUötermelésnek mintegy 



' Lóczv előadása a Természettudományi Társulatnak 1899. márcz. U-iki népszerű estéjén. 



