A növény termék. 



281 



)e : a nemes gyümölcs (arácsi spanyol meggy/ bakonyaljai öszi baraczk),-^ 

 vagy a mi a mindennapi szükségletre a szölló'ben is termeszthető, a zöldségféle, ázalék 

 stb. A népnek ez a tisztább munkája s az úri birtokossal való gyakoribb érintke- 

 zése nagyobb intelligentiát biztosított, a mezei 

 füvet is jobban ismeri és megnevezi. 



A szöllö Keszthelytől Kenéséig az egész 

 bakonyi oldalon virult, s pedig csaknem a ned- 

 ves parttól kezdve (Révfülöptó'l Gyenesig), majd 

 a munkált vagy legeltetett mező után (153. old.). 

 Vörösmái szőlleje Füred és Tihany között a parti 

 rét közt termett. A szőilötermelésnek is megjött 

 a veszte, a szölló'tetü {Phylloxera) ; oda van a 

 bakonyi lejtöknek áldást árasztó zöld koronája, 

 csak Dörgicse körül, az Ábrahámhegyen, a Bada- 

 csony és Keszthely környékén nagy küzdelem 

 árán maradt fenn. A kipusztult szőllö helye vagy 

 parlagon hever, vagy tengeri, burgonya, sovány 

 gabona stb nő a helyén, a mely az egykori 

 áldást koránt sem pótolja. A kipusztult szőllö 

 nyomán nem a szöUőültetést megelőző eredeti 

 magyarföldi vegetatió sarjadzik, hanem a rom- 

 ladéknak, a gazos helynek, a szántott vagy más- 

 képen megmunkált földnek szabálytalanúl keve- 

 redő fű- és kóró-vegyüléke, a melynek a magvát 

 a természeti erő ide hozta. A zalai nép ma 

 azonban minden erejével azon van, hogy elpusz- 

 tult szőllejét megújíthassa. Talán nem sokára 

 ismét díszlik mindenütt a szőllö. A bakonyi par- 

 ton erdőgazdaság, kisebb téren kaszáló rét is van. 



2. A keleti parton a veszprémi mezőföld 

 népe alföldi gazdaságot folytat s aczélos búzát 

 termel. Rétje kissé szikes (Silene multiflora). 



3. A somogyi dombvidék és berek népe 

 pásztorkodó (lásd a legelöt, 279. old.). 



4. A tó nyugati végén gondos és szép 

 gazdaság van, a nép a földjét nyugati népek 

 módjára műveli. A nagy birtok mind minta- 

 gazdaság, s a határt, utat magas jegenye nyár- 

 fák sora kiséri. 



5. A Balaton igazi embere a tihanyi halász. 



A keleti (veszprémvármegyei), déli, vala- 

 mint a délnyugati parton (Somogy) szép a mező- 

 gazdaság, s erre a hazában termelt termék (ga- 

 bonafélék) nagyobb részét látni. Muhart (59. ábra) és kölest is vetnek, de a kender 

 és lentermelés elég kevés. A fehér mályvát lásd 147. old. A somogyi homoktur- 



59. ábra. A muhar : A, Setaria Germa- 

 nica (MiLL.), B a S. pachystachya Borb 

 ('S". Italica AuT., non L.) faja {Paniciitn 

 glomerattim (?) Moiínch, Meth. 1794,207). 



' Fényes E. : Magyarország leírása, II. 82. old. — ^ U i. 72. old. 



