282 



A növénytermék. 



záson már szép szöUö virúl. Zöldséges kert mindenütt van, Kenésén a Balatonnak 

 nem rég leapadt partján, Tapolczán a lápos rét szélén és belsőbb helyein is. — 

 A paszuly vagy bab neve itt borsó, a borsóé czukorborsó. Itt-ott a szeges borsót 

 (Lathyrus sativiis), a Badacsony szó'llei közt (Lábdi) a kávéborsót (Lupinus angusti- 

 folius) is ültetik, az utóbbi kávépótlék. 



A Balatonmellék termékeit a következő' nevek alá foglalhatjuk össze: 



1. A gabonaféléknek valamennyi neme, köles főkép a zalamenti árterületen, 

 kukoricza. A vörösberényi határban a csodarozsot (Triticum Polonicum) is vetik. A 

 czirok többnyire csak a föld szegélye. A tihanyi révnél a czukros czirok (Sorghuni 

 saccharatum) közt a Sorghum U sorúm ' is nő, 



2. Vetemény: a) ázalék ; b) zöldségfü, pl. a Melilotus coeruleus komlónak; 

 gyökér; d) szár (spárga, kalaráb) ; e) gumó, pl. a karórépa (Brassica napus) vagy 



töves repcze, a kerek répa (Brassica rapa) s fajtája a fehér répa vagy tarlórépa = 

 Brassica 7'apifera, mind a kettő leginkább kukoricza között, mint köztermék; 

 f) hagyma, sokat termeszt a keszthelyi bolgár kertész ; g) levéltermék : saláta, 

 káposzta (a berekben is), uri paréj (Atriplex hortense), dohány (ritka); h) gyümölcs: 

 a dinnye nem mezei termék, görög dinnyét Keszthelyen még kertben sem termelnek. 

 A tojáscsucsorkát (Solanum melongenum L,j Keszthelyen a bolgár kertész termeszti 

 (LovAssy) ; i) magtermék: a mák (de csak szegély a szántóföld körül), őszi repcze 

 (Brassica napus oleifera biennis), a tatárka. 



3. Fonószövö növény (kender, len). A lent Fényes E. (i. h. 82. old.) szerint 

 egy évben, ugyanabban a földben kétszer is vetik. Keszthelyen egyiket se. 



4. Olajtermék: napraforgó a düUő szélén, inyoricza Vindornyalak körül (sárga 

 repcze = Camelina saíiva). 



5. Festékfü (a Rubia, sáfrány, vad sáfrány, Isatis tinctoria, alkörmös, Reseda 

 luteola). Vad festékfű a Genista tinctoria, Cerinthe minor, Asperula tinctoria, Anthe- 

 mis tinctoria, Onosma arenarium, 0. setosum (szép alkannafesték), a népies elneve- 

 zés szerint a Tamus (pirító gyökér) is. 



6. Orvosságfü : fehér mályva, hársfavirág, ezerjófü, földi tök, hunyor, zászpa. 



7. Fűszer : a zsálya, izsóp, borsika, levendula, majorána, koriandrom, a Borrago. 



8. A takarmányfü nagyon sokféle : (luczerna, lóhere, muhar, bükköny ( Vicia 

 sativa) zabbal; varjúborsót [baltaczím"^] csak a gazdasági iskola termeszt. 



A centrum, a honnan különösebb és nemesebb termék termesztése kiindul, 

 a keszthelyi gazdasági iskola. Itt próbálták meg a. Riibia festékfű termesztését,^ de 

 ma már nem is beszélnek róla. Hihetőleg innen való az a néhány tő, mely a vidé- 

 ken elvadult (Szigliget). Ujabb kísérlet a dalmát Pyrethrum cinerariaefolium Trev. 

 A virágfészke, porrá aprítva, bogárirtó por, de a füvét a jószág alá aljazott szalma 

 közé is keverik. A dalmát meg a velenczei nép a szúnyogot már régen füstöli 

 vele/ A Pyrethum cinerariaefolium-nak néhány töve a tanintézet szőllejében s három 

 ágy a kísérleti téren (7 — 8 éve) van, a hol évről-évre 1 — 2 liternyi magvat termel. 



' Afrikai népről megnevezve. 



^ Ezzel a szóval DiósZEGl-ék ajándékozták meg a magyar nyelvet (baltaczímer). A magyar 

 nép azonban sehogy sem akar ráismerni mint magyar elemekből való helyes szóalakulásra, mert 

 ajkáról gyakran baldáci, baUiácin, baldacin stb. torzult hangoztatását hallottam. Helyes népies 

 neve a varjúborsó \ Onobrychis, 250. old.), sőt a szamáröröm v. szamárhere neve is terjed. 



■■' Viola Kálmán: A festő buzér. M. Orvosok és Term.-vizsg. Munk. XVII. 1874. 269. 



* VisiANi: Flóra Dalmatica II. 88. old. 



