284 



Az újabban bevándorolt növények. 



kenyérbélvirág ( Calendula officinalis), mirhavirág { Chenopodium botrys), a banyafű, 

 banyalapu, lapos vagy széles menta (Balsamita), narcisszus, a rozmaring stb. Ezt 

 a bakonyaljai menyecske októberben, Somogyban kenderért cserében árulja. Előbb 

 a gyökerét leforrázza, hogy tovább ne szaporíthassák (v. ö. még a 278. old.). 



A vidékről ültették a kertbe vagy a temetőbe a Salvia Aethiopis-t, a fátyol- 

 virágot (Gypsophila paniculata, G. Himgarica), a szappanfüvet vagy koporscjvirágot, 

 a búzavirágot, az Artemisia scoparia ürmöt, a Dianthus Hunga? icus-t, D. barbatus-\, 

 az enyveskét vagy czinegeszegfüvet (Viscaria), a gyöngyvirágot, kerti tóba a tün- 

 dérrózsát. Kerti ápolásra méltó a vidék folyondárja (Tamus). 



Kerti virág lett továbbá a vidékről a Coronilla emerus, a fanyarka, a Rosa 

 Jmtdzilli, R. alba, a Colntea arborescens, a Cotoneaster bokor. 



XLVIII. FEJEZET. 

 AZ ÚJABBAN BEVÁNDOROLT NÖVÉNYEK. 



Hazánk s a Balatonmellék flórája, mint a megtelepedésre alkalmatos hely, 

 ősidők óta már annyira megváltozott, s össze vissza keveredett, hogy a tarka vegyü- 

 lékből, kivált a földmüvelés övében, nehéz a visszamaradt kevés eredetiséget ki- 

 puhatolni, s a jellemzőt és idevalót kiválogatni. A Balaton mellékének ezredévekkel 

 ezelőtt annyiféle növénye, a mennyi ma tarkítja a környékét, bizonyára nem volt. 

 Flórája lassacskán bővült. A bővülés a történelem idejében nagyobb, mint azelőtt, 

 a gyarapodáson az ember lendített. Melyek már a történelem előtt itt élt növényei, 

 csak a sziklának régiségéből következtethetjük, a melyen kívül más helyen nem 

 nőnek. De még sok más régi-időbeli növénye van a Balaton mellékének, a melyről 

 nem tudjuk, mióta van ott (Xanthium struni.), de bizonyosan nem újabb behurczolás 

 V. beköltözés. Ezt őshonos polgárnak tekintjük, de valaha bizonyára szintén mint 

 települő került a vidékre. Másról több-kevesebb vagy teljes bizonyossággal tudjuk, 

 hogy nem rég van itt, sőt némelyik megtelepedésének a korát és alkalmát is 

 ösmerjük, pl. az Erechtites a vas- és zalavármegyei vágásokból jutott a múlt év- 

 tizedben Zirczre, a Tátikára, sőt hamar eltűnve Keszthely partjára is. A nem régi 

 beköltözést gyanús, nem alkalmazkodó, szövetkezetbe nem lépő viselete, valamint 

 az árúlja el, hogy a vidék természeti viszonyaihoz kellően és hamarosan hozzá- 

 simulni nem birván, a neki megfelelőbb külön helyeken kóborol. Ez az ismeretes 

 bevándorolt, s ha a vidék természetéhez már hozzászokott, a vieghonosodott növény. 

 A kerti szökevény, a magasabb hegyről lehurczolt vagy lesodort fű ^ nem vándor. 



A többi őspolgár is lassanként költözött hozzánk valaha, de megtelepedését 

 és klímásodását ma már nem kutathatjuk. Az őspolgár (régi beköltözés) meg az 

 újabb bevándorolt között, a polgárjogot tekintve, az időbeli megtelepedésen kívül 

 más különbség alig van. 



Az újabbkori bevándorlás okait, alkalmait és körülményeit kutatni és földerí- 

 teni a növénygeografiának egyik főmunkája, mert míg ezen az úton a növény- 

 költözködés és bevándorlás titkait föltárjuk, másrészt az eredményből a múltra 

 vissza tudunk pillantani, ill. az ősi viszonyokra is vissza tudunk belőle következtetni. 



' Természettudom. Közi. 1895. Pótfűz. 82. old. 



