290 



A virítás különösségei. 



együtt. Sok az egyszikű a víziek közt is. Némelyik család szorosan a tavaszhoz 

 alkalmazkodik, pl. a liliomvirágúak, a boglárkafélék sok neme: Helleborus, gólya- 

 hír, Anemone ranunculoides, Ranunculus ficariiis és calthaefolius, Pulsatilla, Adonis 

 vernalis, Ceratoccphala, Hepatica, Isopyrum, továbbá a farkashárs, a fák közül a füzfa- 

 (nyárfa), a széllel porzódó tölgyfa-, gyertyánfa-, nyírfa-, szilfafélék, a gyümölcsfák 

 nagyobb része, a platánuslevelű vagy korai juharfa. 



A tavaszi virágzásról Simkovics, a 7-ik oldalunkon i. m. 160 — 162. old. úgy 

 általános szemmértékkel, az 1873. ápr. 16., 17. és 18-áról azt állítja, hogy Buda és 

 Balaton-Füred növényeinek virágzása között szembetűnő' különbség van, s hogy 

 B.-Füred tavaszi flórája több mint egy héttel előzi meg a budai növények fejlő- 

 dését. Minthogy B.-Füred valamennyit több mint V/., gcogr. szélességgel jobban 

 délre esik, mint Budapest, a korábbi virágzás amott, nagyjából, hihetőnek látszik, 

 de a Valóságnak nem mindenkor felel meg tökéletesen. Mert ha B -Füred jobban 

 délre, de egyszersmmd jobban nyugatra, a havasok hatása körébe, s Túl-a-Dunánnak 

 abba a klimatológiai övébe esik, a hol nagyobb az őszi, mint a tavaszi hőmér- 

 séklet.' Budapest éghajlata ellenben kontinentálisabb, tehát amott a délibb fekvés 

 a fővárosnál a kelettel mintegy kiegyenlítődnék. A Balaton mellékének testi tapasz- 

 talásom szerint, júl. — aug. kivételével, koránt sincs kedvezőbb éghajlata, mint a "fő- 

 városnak. Az i. h. 161. old. mondja: «Füreden április 16-án, különösen a fürdő kör- 

 nyékén, oly nagy volt a hőség, hogy az izzadság gyöngyöz(')tt a homlokomon ; 

 én pedig azt mondhatom, hogy 1891. június 12 — 16-án az egész Balaton mellékén 

 takaros hideg volt, 1894. május 5 — 6-án pedig a zivataros esős hideg alig enge- 

 dett valamit a természetben vizsgálnom. Budapesten mind a két ízben jó idő volt. 



Budapest és B.-Füred között huzamosabb és pontosabb tervezetre alapított 

 kutatás, összehasonlítás és összegezés nélkül, puszta szemmértékkel, a tavaszi vege- 

 tatió ébredését és tovább fejlődését megítélni annál nehezebb, mert habár Füred 

 fekvé.-e a hegy t()vében védettebb is a hegyek lehűtése ellen ; de éppen a tavaszi 

 vegetatió vezérnövényeinek egy része más, mint a főváros körül, másrészint Buda- 

 pest tavaszi flórája gazdagabb, mint Balaton-Füredé. 



Az említett koi ábbi virágzás azon alapszik, hogy 1873. ápr. 16-án B.-Füreden 

 a gyümölcsfák már elvirítottak, a Tamáshegyen az Ervniu ocíiroleiiciim ( Vkia sparsi- 

 flora), az Aethioncnia saxatilc már virított, a Corouilla liiuerus virágai kinyíló fél- 

 ben voltak. A tavaszkor virító gyümölcsfák ilyenkor Budapesten is rendesen már 

 virágzásuknak ut(')lja felé vannak, az Orobus vagy Ei-vum cchroleucuvi Buda hegyein 

 is körülbelül ez időtájt virít, a másik két vezérnövényt pedig Budapesttel össze- 

 hasonlítani nem lehet, mert az .Icthioncuia Budapest hegyein nem terem, a Coro- 

 uilla Emcrus budai pusztulásának az utólja pedig 1873-ban még ismeretlen volt 

 (253. old). Ennek a csinos bokornak budapesti virágzásbeli, sőt termetbeli visel- 

 kedése alig eltérő attól, a melyet 1894. május 3-án Gyenes völgyében megfigyel- 

 tem, sőt a budai föllelésére egyenesen a gyenesi növénynek sajátságos heverő 

 termete vezetett. Balaton Füred flórájában csak bizonyos esztendőben lehet, Buda- 

 pesttel szemben, némi sietés, de ez aligha általános, sőt a Gagca Bohcvnca a 

 Kamaraerdőben 1873. márcz. 16-án, Almádi mellett 1900. ápr. 6-án virított. 



Az i. m. 162. old. azt is olvassuk, hogy Pécs és Buda növényeinek (tavaszi) 

 virágzása között alig van pár napnyi eltérés. Pécs már jóval délre, majdnem 1'/^" 



' Sáringf.k, i. h. tó. old. 



