A virítás különösségei. 



291 



geogr. szélességnyire van Budapesttől, a hegységének hovátartozósága is más. Ezen- 

 kívül Pécs vidékének megint egész sereg tavaszi vezérnövénye van (198. old.), a 

 mely Balaton-Füred és Budapest hegyein nem nö, ezért az összehasonlítás a jellemző 

 növényekkel nem tökéletes, de egyszersmind a pécsvidéki korábbi ébredést iga- 

 zolja. A Colchicum Bertolonii Nagy-Harsány hegyén már januáriusban kezd virí- 

 tani. Ilyen távolabb eső, s más-más klíma járta vidék növényzetének fejlődése közt 

 a sietséget, késedelmet vagy megegyezést, mint látjuk, nem egy-két excursio hatá- 

 sából, hanem hosszas kutatásból kell kideríteni, de az ingadozás és eltérés a meg- 

 alapított szabálytól olykor-olykor még azután is bekövetkezik. Sok függ itt a hegy 

 alakulásától meg a kőzeteinek minőségétől (256. old.), a hegy fekvésétől, sok a 

 növénynek földrajzi elterjedésétől s a vidéknek növényzeti karakterétől, valamint 

 az uralkodó, de időnként mégis változó éghajlattól és időjárástól is. 



A Balatonmellék meg Budapest növényzetének virágzásbeli fázisaira, megjegy- 

 zendő, hogy én a balatonmelléki kutatásaimra rendesen budai excursióimból indultam 

 s félig-meddig itt készültem rá, a Balatontól haza térve, ismét a főváros flóráját vizs- 

 gáltam. Rövid májusi (Gyenes), többszöri júniusi, júliusi, augusztusi és szeptemberi 

 excursióimon a Balatonmellék flórájában nekem nem annyira a virítás sietsége 

 vagy késedelme volt szembetűnő a budai hegyekével szemben, hanem az, hogy a 

 természet romboló erői a Balatonmellék virágszőnyegéből számtalan ékességet ki- 

 téptek és kiirtottak, Budapest flórája természetszerűen sokkal kiméltebb, gazdagabb 

 és többtagú, még az individuum is nagyobbszámú. A nagy hiány alig enged arra 

 gondolnom, van-e sietség vagy késedelem e két vidéknek különben egy földrajzi 

 taghoz (pusztai vegetatió) tartozó növényzete közt. 



Hogy a Balatonmellék meg Budapest flórájának virágzásbeli kevés eltérését 

 láthassuk, ime néhány példája a jellemzőbb füveknek : Az Iris arenaria Gyenes 

 völgyeiben május 4-én virít, körülbelül mint a budapesti Rákos homokján. — 

 A Hieracium cymosum var. pseudosabinum, u. i., ugyanekkor ; a budai Zugligetben 

 is körülbelül ugyanekkor, de tovább is virít. — A Genista pilosa (a Coronilla 

 Emerus-szsX) csaknem akkor sárgítja Gyenes völgyeinek lejtőit, a midőn a budai 

 Zugligetet. — Az Alyssmn vion/anum-nak tavaszi alakja (var. vernale Schult.) május 

 4-ikén Szoros-Hadban már elvirított, a var. ramosuin-]a. fejledezett mint Budán, 

 ugyanez gyümölcsözik tovább még júliusban is — A Pulsatilla nigricaiis ugyanott 

 máj. 4-én volt virágzásának teljességében. — Budán a Hárshegyen 1893. máj. 18-án 

 még javában nyílott a Glecoma hirsuta, a Badacsony tetején június 4-én még 

 elég nyílott, de a nagyobb része (mert a tetőn bőven nő) már elvirágzott. — 

 A Galiuni Austriacum Jacq. var. Balatoneiise itt ugyanekkor a délkeleti lejtőn javá- 

 ban virít, Budaörs Csiki-hegyén június 8-án a virágzásnak csaknem ugyanabban a 

 stádiumában van. — A Scutellaria Coluiiinae Szt.-Király-Szabadja Malomvölgyében 

 1894. jun. 19. virított, a budai Hárshegyen egész júniusban virít. A hatás csak azért 

 más, mert amott kevés, a Hárshegyen pedig töméntelen. 



Július közepe táján és augusztusban a Balatonmellék flórájának tetemesebb 

 része szintúgy lepörzsölődik, mint a főváros erdőtlen lejtőin. A pusztulás amott, 

 az egyformább hegylejtőn észrevehetőbb. A magyar főváros körűi a vegetatió élet- 

 kellékei, a termőhelyek sokkal változatosabbak, a növény a forró nyáron mégis több 

 menedékhelyre talál, tehát a főváros többféle helyén nyáron is több virágot láthatunk. 

 Ez bizonyos tekintetben a főváros növényzetének nagyobb tartósságát árulná el. 



Szóval a Balatonmellék meg a főváros vidéke növényzetének fejlődése közt, 



19* 



