A Chara és edényes növény rendszerbeli felsorolása. 



301 



különbséget, pedig a leírás nem éppen ritka esetben történetes alakról készült, úgy 

 hogy sem a prioritás biztosra meg nem alapítható, sem nem az igazi, természetes 

 töalakkal ismerkedünk meg. A Balatonmellék flórájában, ez utóbbira nézve azért 

 nem volt különös nehézség, mert itt a fajoknak nagy változatossága nincs, a leírás 

 a töalakkal gyakran egybevág. A balatonmelléki növények tudományos systematikai 

 értéke, természetes töalakja többnyire világos, inkább a fajfogalomnak újabb meg- 

 alapítása, meg a megnevezés érdekéből kellett irodalmi tanulmányokat végeznem. 



A prioritást, kivált a múltra visszahatólag, nagyobb tiszteletben kel- 

 lene részesíteni. Ma egy kis kétségtámasztás, képzelt aggodalmaskodás, hogy az 

 autor nagyon széles, máskor szűk mértékre szabta meg a faj határát, hogy eló'bb 

 ismeretlen fajt vagy fajtát is beleért//^/ett, a faj név után erőszakolt pro parte vagy 

 ex parte stb. könnyű ok és kifogás a prioritástól való elpártolásra és más név 

 választására. Ezen az úton, sajnos, sok egyéni beléjátszik a nomenklatúrába, olykor- 

 olykor éppen az elnevezés újabb autorsága érdekéből. Én a T.-tud. Közi. 1886. 

 353. o. csupán a Quercus pallidá-'i neveztem át Qu. tridactylá-r\ak\ hogy lehet ez 

 után pro parte-t írni } Talán kevesebb azoknak a növényeknek a száma, a melyről 

 valamennyi élő és elhalt botanikus véleménye teljesen egybevágó lenne. Gyakrab- 

 ban, kivált a változékonyabb fajt, más-másképen értelmezi, úgy hogy De Candollk^ 

 méltán mondhatta <i.de Pulmonariis qnot capita, tot senstisy>. A mely fajt némely 

 botanikus kétesnek, nem az ő felfogása szerint " megalkotottnak lát, sok más jó 

 botanikus fejében egész tisztázott és kétségtelen. LiNNÉ-től és más régi autortól 

 nem is kívánhatjuk, hogy 100 — 150 esztendővel előbbre, az újabb botanikus ked- 

 vére alkossa meg a faj terjedelmét. — Ha pl. Linné Sparganium erecticm-a alatt [i 

 eltérés van, összezavarásról szó sem lehet, mert a töalak bélyege [i-re nem vonat- 

 kozik. Mégis ez a faj, előbb ^. ramosmn HuDS., s miután a Sp. 7ieglectum-oí és 

 Sp. 7nic?'ocarpum-ot elválasztották tőle, Sp. poly'édrum AscH. et Graebn. nevet kapott. 

 A közönséges Alisvia plantago aquatica L. (sic!) [A. latifolium Gil.) mai modern 

 neve, minden igaz ok nélkül, A. Michalctii Asch. et Graebn."-^ Ilyen változtatásokkal 

 az érdemes autorokat nem követhetem, nevet csak ott változtattam, a hol a régibb 

 homonymon miatt kellett, pl. Naias Helvetica (N. interniedia Wolfg. 1830, non 

 Balb. 1818). Mit mondjunk olyan névcsere pártfogolására, a melynek az autor 

 szava, a termőhely, valamint az eredeti növény is ellenmond ? — Ha a követésre 

 méltó egység s a lehető absolut prioritás helyett az egyéni felfogásnak engedünk 

 utat, szakadatlan lesz az ingadozás, változás, nincs prioritás, s mindig távolabb jutunk 

 egymástól, a helyett, hogy egység felé közelednénk. 



2. Az a kérdés merül fel, mit jelöljünk : a fajon kívül a fajnév alkotóját és 

 az időt, a mióta valamely faj néha talán homályosan — ismeretes, vagy új 

 névvel avagy újabb autorsággal a ki a megnevezett faj terjedelmét, természetét és 

 tagosulását a mai kornak tetszősebben és természetesebben megalkotta Erre Fries 

 ELiAS-sal <^iion novis norniuibus, sed iiovis obscrvationibus opus est"^ felelhetünk. 

 Mennyire ment most pl. az emberfajták vagy a termesztett növények eltéréseinek 

 ismerete, a melyeket Linné nem ismert ; a fajnév mégis Homo sapiens, Pirus covi- 

 viunis (körtefa), stb., az életben sok másnak az alakja és fogalma változik, a neve 



' Prodromus X, 9.S. o. — - Nagyon furcsa, midőn az általánosan ismert, LiNNÍ-megnevezte 

 közönséges növén\? mostanában új nevet kap. — ^ Gentiana cumpacta Heg., ÖBZ. 1899. 70. 

 * Epicrisis Hieracioriim. Upsala, 1862, p. 68. 



