A Balatonnak és partmel lékének fíorisztikai irodalma. 



305 



I. FEJEZET. 



A BALATONNAK ÉS PARTMELLÉKÉNEK FLORISZTIKAI 

 IRODALMA, KÉZIRATA ÉS KUTATÓI. 



A Balatonmcllék növényzetét már sok hazai botanikus vizsgálta, sok kiscbb- 

 nagyobb-terjedelmű florisztikai ismertetés vagy idézés jelent meg már róla, de az 

 egész Balatonnak és partmellékének növényvilága rendszeresen összeállítva, geo- 

 grafiailag megszóllaltatva, általában tudományosan feldolgozva nincs, sőt a krypto- 

 gám növényzet (II. köt. 1. szakasz, 7. old.), valamint a hínár biológiai ismertetése 

 is, egyenesen a Balaton-bizottság működésével kezdó'dik, neki köszönhető. A mit 

 idáig a Balatonmellék növényzetéről tudtunk, mindössze hézagos. — A megjelent 

 florisztikai közlemény nem tervszerű kutatás és tanulmány eredménye, hanem, kevés 

 kivétellel, inkább alkalomszerű, rövidebb ideig tartó gyűjtés vagy vizsgálódás, melyet 

 a kutatók különböző időben adalékszerűen bocsátottak közre. A mi összefüggőbb 

 tanulmány volt, WiERZBiCKi-é és SzENCZY-éké, az is kézirat maradt. Sőt Kitaibel 

 jegyzeteiben is lelni elég kiadatlant. Tanulmányunk előtt legkimerítőbb a vidékről 

 Kitaibel Pál és Simkovics Lajos közlése. Minthogy a Balatonmcllék flórájának iro- 

 dalma, kevés nagyobb közlésen kívül, inkább elszórt apró adalék, történetszerű 

 rendbe nem foglaljuk, hanem betűrend során közöljük. A hínár irod. 60 — 62. o. 



Árvay József Erneszt, Kitaibel kézirata szerint «Wirtschaftbeamter des Gf. Hunyadi in Ürmény», 

 tehát aligha Rev., mint Kanitz ' állítja. Két kis növényjegyzéke van a M. Nemz. Múzeum 

 könyvtárában: Vcrzeichniss ciniger seltenern Pflanzen Ungarns (1804), keszthelyi és ürményi 

 termőhelyekkel (Quart. Lat. 598 és 175). Rövidítve Árv. 



AscHERSON Paul (később és Graebner Paul) : »Synopsis der mitteleuropaischen Flóra* ; Lcipzig, 

 1896—1900, I., II. (1—464. o.) köt. — A Balatonmdlékéröl is idéz {Eqjiiseium varicgatiim, 

 Potamogeton pcrfoliatus, Najas intermedia, Sesleria Budcnsis stb.). — Bentham, 307. old. 



Bernáth J. : Egy balatonparti földsüllyedésröl ; Földt. Közi, XI., 1881., 137—40. — Rákóczi fájának 

 rövid ismertetése (különnyomás 1 — 4. o.). — Bilimek Domokos, 1. a 317. old. 



Bolgár M. : A Balaton természettani ismertetése; Délmagy. Természettud. Füzetek, 1891, 1 — 26. old. 



BoRBÁs Vince: Újabb jelenségek a magyar flórában; M. tud. Akad. Math. és Természettud. Köz- 

 lemény., XII. 1875, 4. sz. 75 — 88 {Centaurea Gaudiiii 88. old.). 



— — A magyar birodalom vadon termő rózsái; u. i. XVI. 1880, 4. sz. 305—560. old, 



— — Közép-Európa, különösen Magyarország kakukfüvei; u. i. XXIV. 1890, 2. sz. 37—116. old. 



— — A szerbtövis hazája és vándorlása; u. i. XXV. 1893, 1 — 99, old. 



— — Magyarország juharfái; Természetrajzi Füzetek XIV. 1891, 68 — 80. 



— — A bolgár fióra vonatkozása hazánk flórájára; u. i. XVI. 1893. 40 — 53. 



A hazai vajfüvckről; u. i. XVII. 1894, 62—74, 82—84; Természettud. Közlöny 1893, 233—34. 



Nomenklatúrái fejtegetések; u. i. XIX. 1896, 209—24, 256—63. old. 



— — A Dtctamnus albus systemája és földrajza; u. i. XIX. 1896, 348 — 57, 386 — 88. 

 A fogörömfű hazai fajairól; u. i. XXI. 1898, 441—72. 



Odoníites prattusis; Oesterr. Botan. Zeitschr. 1899. 275—77. Lamiiim O. 1900, 227. 



— — A Fátrahegység nemzeti és növényzeti alapon; I. a 222. oldalunkon. 



— — A növények alkalmazkodása a vízhez vidékünkön; Természettud. Közlöny, 1879, 282 — 83. 



— — Adalék Közép-Magyarország flórájához; u. i. 1875, 131 — 133 (pemetefű). 



Jövevények flóránkban ; u. i. 1883, 491 — 493 (^Sebessy Alajos, lásd a 135. oldalunkon). 



A hazai gyékényfélék földrajzi elterjedéséhez; u. i. 1885, 226 — 228. 



— — A mocsárfa s nevezeteselib tölgyeink magyar nevei; u. i. 1886, 346 — 357. 



— — Veszprémi Gagea arveiisis; 1890, 332. — Kiiautia Pamiotiica; u. i. 1893, 606. old. 



' Versuch einer Geschichte der ungar. Botanik, 147.; Gcschichtc der Botanik in Ungarn, 178. 



20 



