306 



A Balatonnak és partmellékének florisztikai irodalma. 



BoRBÁs Vince: A fehér mályva méhcsipés ellen s a Balatonnál; Természettud. Közlöny, 1891, 554. 



— — A katonapetrezselyem és más népies eleségfüvünk ; u. i. 1893, 243 — 48. 

 Növényikrek, különösen ikerlevelek; u. i. Pótfűz. 1893, 121—133. 



— — Hicracium Wiesbaurianiim ; u. i. 1894, 47. — Hier. setigerum var. Ralatoneiise; 1894. 499. 

 Néhány bojtorjános gyümölcs terjedése hazánkban; u. i. 1894. 235. 



— — A pécsi Knautia ciliata. — A növénygeografiának egyik feladata; u. i. 1894, 489 (v. ö. 202. c). 

 A súlyom pusztuló félben; u. i. 1894, 289, 297—322. 



— — A hévvízi tündérrózsa keletkezésének analogonja; u. i. 1894, 146 — 52 (Pótfűz.). 



— — Pars pro toto a botanika magyar neveiben; 1894, 157. Pótfűz. 193 — 206. 



— — A Matricaria chainoinilla magyar nevei; 1895, 220 — 221. 



— — Néhány mesés füvünkről; u. i. 1896, 201 — 204. — Fehérvirágú gyöngyike; u. i. 1896, 277. 



— — A magyar flórából; u. i. 1896, 230 — 40. A természettudom, társulat útján, az 1896-iki ezred- 



évi kiállításon bemutatott biológiai csoportok növénytani részének ismertetése. Rendszer- 

 tani és földrajzi csoportok. — A szerkesztett nyolcz kép közül egyik «A balatonmelléki 

 szemclvény» (a 2. számú kép 1 — 6. és 8. növénye, 336. old.) egyenesen a Balaton mel- 

 lékének volt szentelve. Bemutatja a Seseli leucospernmm, Smyrnium perfoliatum var. 

 Kitaibelii, a Gíilium Aíistriacum var. Balaionense, a Leoniocion incanus, Myosotis 

 suavco/eiis, a Po/ygala amara var. Balatonica, a Daphne cneorum, meg a Knautia 

 Pannonica szárított példáit. A III. kép a «Tavi vegetatiónk»-ból a balatoni két hínárt 

 mutatja be (2., 3. szám, 340. old.). 



— — Dorycjiium suffruticosum; u. i. 1896, 510. old. 



— — A Cynoglossíini officináié magyar nevei; u. i. 1896, 651 — 52. 



— — Are?iaria serpyllifolia var. tenuior Söjtörröl (Zala); u. i. 1896, 557. 



Stachys Germanica; u. i. 1897, 437. — Asclepias Syriaca Veszprémben; u. i. 1897, 437 — 38. 



A magyar flórának ismeretlen kútforrása; u. i. 1897, 208 — 209. old. 



— — Teljesvirágú Delphinimn consolida var. adefiopodum; u. i. 209. old. 



— — A nizzai konkoly hazánkban; u. i. Pótfűz. XL. 1897, 40 — 41. 



— — H?i?n//lus Japonici/s (japáni komlói Keszthelyen; Term. Közi. 1898, 445. 



— — A szerb tövis csírázásának ideje; u. i. 1898, 500. 



— — A zanótbokor virágzása kapcsolatban az évszakkal; u. i. 158 — 164 (Pótfűz.). 



— — Az Orobtcs ocfirole7ec?ix vdigyis Vicia Pilisiensis magyarföldi növény sorsa; u. i. 1899, 189 — 91. 

 Zur Verbreitung und Teratologie von Typha; Oesterr. Bot. Zeitschr. 1886, 81 — 85, 



Flóra von West-, Nord- und Mittel-Ungarn ; u. i. 1892, 141—46, 184—87, 216—17, 286—90; 



u. i. 1893, 68—70, 359—62. 



— — Coronilla Emerns; Erdészeti Lapok 1886, 575 — 76; v. ö. u. i. 1886, 332. is. 



— — Zur Specificitat von Chlora und Erythraea ; Bot. Centralblatt, LIX. köt. 1894, p. 161 — 64. 



— — Tilia Richteri n. sp. hybr. {T. co?-data [T. parvi fólia] X siiper-petiolaris) und zu der 



Geschichte der Silberlinde; u. i. XXXVII. köt. 1889, 161—68. 



— — Vasvármegye növénygeografiai viszonyai; — Magyarország vármegyéi és városai. Budapest, 



1897, és különnyomás 497—548. 



— — Magyarország természetes flórájának tagosodása; Magy. orvosok és természetvizsgálók mun- 



kálatai, XXIX. 1898, 183—194. 



— — Baenitz : Herbárium Europaeum-ában kiadta a Balaton mellékéről az Artemisia Aitsti-iaca, 



A. saxalilis, a Polygala amara var. Balato7iica, Leontodon incanus, Veronica Kovdcsii, 

 Tilia Füredensis, Glecoma lamii fólia 70, Schultz: Herbárium normale-jában pedig a 

 Scilla aiitiimnalis L., Artemisia saxatilis, A. Austriaca 50 herbariumi példáját. 



" A Balaton partmellékének botanikai néprajza; Földr. Közi. 1894, 57 — 78; Botanische Ethno- 



graphie der Balatonseegegend ; u. i. Abrégé, 1894, 13 — 16. (A hínár irod. lásd 62. o.) 



— — A kecskerágó másodvirágzása; Kert, 1896, 877. — Bpest flórájának díszfüzfái ; u. i. 1899, 12 — 14. 



— — A hövízi tündérrózsa vagy lótuszvirág történetéből; u. i. 1899, 307 — 12. 

 A legszebb ])iros Knautia; u. i. 1896, 200—202, 



— — Csabaircm. Nyelvőr 1896, 553 — 54. — Pallas Lexikon-ában is van elszórt adalék. 

 Braun Alex.: Fragmente eincr Monographie der Characeen; Berlin, 1882. 



Braun Henrik: Uebcr einigc Artcn und Formen der Gattung Mentha; Verhandl. der Zool.-Bot. 



Gescllsch. Wien, 1890, 351 — 508. Ebben a magyar menták nagy része tőlem ered. 

 BuiQUET John: Monographie du génre Galeopsis; Brüssel, 1893. G. orophila Briq., non Timb. 



