308 



A Balatonnak és partmellékének florisztikai irodalma. 



1870-ben hozzájárult Nachtrage und Vcrbcsserungen a Balaton mellékét nem érinti, mert 

 az 1866 — 70. időközben a Balatonmellék flórájából semmi közlés sem jelent meg. 

 Neilreich Aug. : Diagnosen der in Ungarn und Slavonien beobachteten Gefásspflanzen, welche in 

 Koch's Synopsis nicht enthalten sind. Wien, 1867. 1 — 153. 



— — Nachtrage zu Maly's Enumeratio plantarum imperii Austriaci, Wien, 1861. 1 — 348. 

 Oeffner J. : Consignatio plantarum Keszthelyiensium, a Josepho Oeffner in herbárium reductarum, 



év nélkül, kézirat a keszthelyi Festetich-könyvtárban. Lásd Jósa. 

 Opiz M. F. : Mentha \Vierzbickiaiia; Flóra 1824, 525. 



— — Nomenclator Botanicus. Prága, 1831. (M. Schleicheri Op.). \'. ö. Déséglise Alfréd: Menthae 



Opizianae, Lyon, 1881, 33. old. — Pethó Gyula, 1. a 294. old. 

 PiERS Vilmos néhány növényt küldött Hévvíz környékéről meg a Tátikáról. 

 PiLLiTZ Benő és Weiss Jenő több növényt küldött Almádi vidékéről. 



PüKORNY Al.: Zur Flóra des ungar. Tieflandes; Verhandl. d. zool.-botan. Gesellsch. 1860, 283—90 

 {Urtica galeopsifoHa Kéthely körül). 



— — Die Vegetationsiormen des ungarischen Tieflandes ; Bonplandia, 1860, 151 — 53, 182 — 85, 



192 — 95. old. Kéthely mellett a nem turfásodó vízi növényzetet {Hydrophytenmoor), s Két- 

 hely és Keszthely határában lápmedenczét említ. 



— — Untersuchungcn über die Torfmoore Ungarns; Sitzungsbcr. d. math. nat. Klasse d. kais. 



Akad. dcr Wiss. Wien, XLIII, 57. Ugyanez magyarúl a következő czímen: 



Magyarország tözegképletei ; M. T. Akad. Math. Termész. Közi. II. köt. 1862, 78—144. old. 



A Balaton mellékét a 87., 90., 116 — 21. oldalon érinti. Minthogy a magyarnyelvű közle- 

 mény részint a hazai viszonyok szerint javított, azért én ezt használtam a német helyett. 



Portenschlag F. (1772 — 1822) a múlt század elején a Balaton mellékén is botanizált, s az ered- 

 ményt KiTAiBEL-lal közölte, a kinek kéziratai közt (a M. Nemz. Múzeum könyvtárában) 

 Quart. Lat. 598. sz. a. van kis növényjegyzék tőle. — A Ktiajitia canescetis-t láttam a 

 Balaton mellékéről Jacquin herbáriumában; 1. Host. Rövidítve Port. 



Rcl. Kit. — Reliquiae Kitaibelianae, Iter Baranyense, anno 1799 susceptum, 2 — 10 és Iter Fürediense 

 109—119. V. ö. e munka 61. old. Vcrh. d. Zool.-bot. Gesellsch. Wien, 1862—63. Sok közlés 

 van benne a Balaton mellékéről, még pedig annál becsesebb, mert százéves értéke van. 



RocHEL A. : Echiiiops Rulheníais a Balatonnál, Rcichenb. FI. Germ. excurs. I. 293. 



RoHRBACH Paul: Ueber die europaischen Arten der Gattung Typha; Abhandl. d. Botan. Ver. für 

 Brandenb. XI. 1869, p. 67—104. A 92 és 94. old. Presl után a Typha nünima-t említi a 

 Balaton mellékéről. 



Ró.MER Fl. : Magyarország földirati és terményi állapotáról a középkorban; Magy. Akad. Értesítő 

 II. (1860 — 61) köt., 4. sz., 287 — 385. old. Többször vonatkozik benne a Balaton mellékére. 



RösLER, Scilla autiimnalis-y küldött Bfüredröl Reichenbach Fl. Germ. exc. részére 140"", n 717. 



RuMY Károly: Jegyzéke azon festő növényeknek, melyek Magyarországban stb. ; M. orv. és term.- 

 vizsg. Munkálatai VI. 1846, 324. 



Sadl. — Sadler J.: Plantac circum Füred observatae, 1842. Kézirat a M. Múzeum növénytani 

 osztályában. Fol. Lat. 3075, 2 oldal. 



Sadler J.: Dissertatio inauguralis sistens decriptionem plantarum epiphyljospermarum Hungáriáé 

 indigenarum. Pestini 1820. — De filicibus veris Hungáriáé. Budae 1830. 



Schult. Ö. Fl. — ScHULTEs J. Ágoston: Oesterreichs Flóra. II. kiad. Bécs 1814, akkorában Magyar- 

 ország flórájának tükre és tudományos forrása. — Sebessy Alajos, 1. 135. old. 



S. Sebestyén: Die ungarischen Holzarten mit ihren ungarischen Benennungen. Kézirat a M. Nemz. 



Múzeum könyvtárában Kitaibel kéziratai közt (Quart. Lat. 598i. Az Erdészeti Lapok 

 1884. évf. 263 — 66. old. közöltem. Kétségtelenül Tul-a-Dunánról eredő szavak, mert 

 SEBESTYÉN-töl KiTAiBEL kéziratai között Keszthely vidékének csinos kis térképe is van. 



Sigm. — Sigmund KÁROLY Lajos: Füred's Mineralquellen und der Plattensee. Pest, 1837. — A 

 45 — 48. old. Botanische Notizen czímen növényeket is számít elő a vidékről, még pedig 

 a 46 — 47. old. termöhelylyel, a 47 — 48. old. termőhely nélkül. Forrása állítólag Kitaibel, 

 Sadler, Rochel herbáriuma és kézirata volt, kivált a Szenczy, Hutter és Wierzbicki 

 Elenchusa, a melylyel Sigm. nomenklatúrája sok helyen egybevág. Több becses adatot 

 közöl. Neilreich (Aufzahlung XII) szerint Sadler állította volna össze, de SzEXczY-ék 

 terjedelmes Elenchusához képest Sigmund növénytani közlése kevés. — Az általános rész 



