310 



A Balatonnak és partmellékének fíorisztikai irodalma. 



1807. 221 -240. számú kép' 1810. 261 -270. számú kép, 



1808. 231—250. » » 1811—12. 271—280. » s 3. köt. V. ö. BorbÁs : 



1809. 241—260. » » * Term.-rajzi Füzetek XII. 1889, 222—223. 



Az első kötetben, a 41. old. Irifolmm {Melilotus) dentatiim, 47. old. Alcea paliida, 48. old. 

 Lactiica stricta, 71. old. Te?icrium Laxmanni, 72. old. Crepis hieracioides W. et Kit., 

 74. old. Pimpinella {Trinia) glauca, 93. old. Brassica polymorpha Sisytnbriuni iunceum, 



A II. kötetben, a 144. old. Vicía sordida Babócsa körül, 163. old. Plantago sericea, 173. old. 

 Sternbergia, 193. old. Raiiiinciilus nodiflorus Rátót. 



A III. kötetben, a 245. old. Crepis agrestis-\. említi a Balaton mellékéről. 

 Wettstein Richárd: Monographie der Gattung Euphrasia; Leipzig, 1896, a tőlem kapott Euphr. 



Roslkoviana-t és E. stricta-X. közli Keszthelyről. 

 WiEKZBiCKi Péter, 1821/2 — 1823 4. tanévben a keszthelj'i georgiconban a chemia, technológia meg 

 az állatorvoslás tanára volt. I. Nagy Lexicon XVI. köt. 1042 — 43. old. és Szenczy. 



WiERZB. mspt. Plantae rariores, quae spontc crescunt in Keszthelyiensi agro, aquis, silvis 

 montibusque confinibus. 1820. — Kézirat és a vidék 30 növényének gyönyörű festése 

 gr. Festetich Tasziló könyvtárában Keszthelyen. Ez a 80 esztendővel ezelőtt írt munka, 

 30 növényével is kellő bizonyíték, hogy ennyi esztendő alatt a flóra mennyit változik. 

 Alföldi mohával átszőtt lápon a hegyi tengerszem növényzete (142. old.) díszlett. V. ö. 

 Term. -tudom. Közlöny 1897, 208. o. — 1. kép. Smyrnium perfoliatum, 2. Ruscus Hypo. 

 glossum, 3. Eryngium plánum, 4. Hemerocallis fúlva, 5. Galium Keszthelyiense, 6. Schol- 

 lera paludosa, 7. Glaucium phoeniceum, 8. Andromeda polifolia, 9. Althaea paliida, 10. 

 Statiotes aloides, 11. Quercus heterophylla, 12. Convolvulus Cantabricus, 13. Lindemia 

 pyxidaria, 14. Limnanthemum nymphaeoides, 15. Tiapa natans, 16. Orobanche ramosa, 

 17. Comarum palustre, 18. Cyperus Monti, Porrog hegye tövében, nagyon ritka (Csurgó 

 vidékén), 19. Elatine Alsinastrum, 20. Salvinia natans, 21. Verbascum ferrugineum, 22. Cam- 

 panula (Adenophora) liliifolia, 23. Lamium Orvala a kursaneci erdőben s itt a Dráva 

 mentén (Csáktornva vidéke), 24. Sternbergia colchiciflora, 25. Drosera rotundifolia, D. longi- 

 folia, 26. Mespillus coccinea, 27. Allium atropurpureum, 28. Dentaria trifolia, 29. Rubus 

 hirtus, 30. Carthamus lanatus. A távolabbvidékit, melynek a termőhelyét itt közöltük, a 

 systematikus részbe nem iktatjuk. 

 Wintekl Jakab, 1. 148. old. 



II. FEJEZET. 



A CSALÁD, NEM ÉS FAJ ELÖSOROLÁSA. 



I. osztály. CHARACEÁK, CAROPHYTA. 



A. Characeák vagyis csillárkafélék az édesvízi növényeknek megfogyatkozott 

 kis csoportja; az egykori vizek növényeinek ösi emléke, a növényrendszernek nagyon 

 megszakadt lánczszeme. A moszatok közé nem igazán valók; helyesen a moszatok 

 és moharendűek között, mint külön növénykört is ismertetik. Bár sem nem edényes 

 füvek, sem nem virágzanak, florisztikailag mégis hatnak, a kisebb vízben, zsombék- 

 közbcn stb., a Balaton partszélén, tiszta vízben kisebb-nagyobb hínárpárna, szembe- 

 tűnök. A florista nem szokta elhanyagolni. Reighknbach, a Flóra Germanica excur- 

 soria I. köt. 147 — 50. old. a Najadeák alatt. Nymán pedig a Conspectus florae 



* A 223. táblát Besser a Primitiae fl. Galic. I. köt. (előszava 1807. aug.) 176. old. idézi, a 

 XVIII. old. pedig kijelenti, hogy a 3. köt. három fasciculusa már megjelent. A 222. képet (Dian- 

 thus peiraeus, non MBieb ) Donn Hortus Cantabrigiensis ed. 4, 1807, p. 100 idézi, a kerti tenyész- 

 tését pedig 1804-től számítja. 



•'' Besser i. h. II. köt. 1809, 391. old. a 259. táblát (288. old.) a 393. old. a 253. képet, \Villd. 

 En. a Campauiila divcrgens-K (t. 258) és C. macrostackya-X. (t. 263) lap és ábraszám nélkül idézi. 



