314 



Ruczaörömfélék. Fenyőfélék. Cziprusfélék. 



ribb természetes töalak {var. Jísstdens Döll, FI. Bad. 1. 1857, 24), Gys erdeiben; 

 var. imdtideníatuni Döll, Rhein, FI. 1843, 12, Gys meg a Csapi-liegyen. 



27. Cystopteris filix Jragilis L. 1091 sub Polypodio, a bp árnyékos, sziklás h, 

 hegyi kútban: Bd (Simk.), Vanyarcz, Gys, Vállus, Al körül, só't Bg kőfalán is; — 

 var, anthriscifolia Hoffm. Deutschl. FI. II. 1795, 9 sub Polypodio et pro sp. a Bd, 

 kivált a Kőkapuban, Al körül; — var. stenoloba A. Br. in Milde: Filic. Europ, 

 1867, 149. Gys völgyeiben. 



3. család. Ruczaörömfélék, Sahnniaceae Hydropteridunt. 



28. Salvinia natans L. 1099 sub Marsilea, a Zala állóvizeiben Keszthelyen 

 (WiERZB. mspt. 20). 



Virágzó növények, Phanerogamae. 

 III. osztály. NYITVAMAGZÓK, GYMNOSPERMAE. 

 Fenyöfélék, Abietineae. 



Pinus silvestris L. 1000, SzHW répafenyö. burfa, többnyire ültetett : Bg, Lelle, Szemes, H, 

 Karmacs, kivált a Gyöngyös völgyében. — P. nigra Arnold: Reise n. Mariazell, 178,5, 8 (non 

 Alt 1789) az előbbivel gyakran ültetik. — P. fumilio SzHW, non Haenke, Beobacht. 68, 1791, 

 havasi törpe fenyő nem nő a vidéken. V. ö. 123. old. 



Abies abies L. 1002 sub Pinu (A. excelsa Poir.) H és Kh körül ültetve {Pinus abies SzHW) 

 ritka. Valaha a vidéken bizonyára volt fenyves, de az a hegyek alacsonyodásával végkép kipusztult. 



4. család. Cziprusfélék, Cupressineae. 



29. Junipcrus communis L. 1040, SzHW, Hab. 11, Simk. 200, a bp száraz 

 hegyein md, H, innen fel a Gyöngyös völgyén. A szőllőtermelés övében kipusztítot- 

 ták. Bg és Fd homokján. — Haberlandt a borókát vagy gúzsfenyőt a földszinhez 

 közel szétterjedő gyökere kedvéért a száraz erdőtlen lejtők beültetésére czélszerü- 

 nek tartja, mely azután más erdősítő növénynek a kellÖ oltalmat nyújtaná. 



Thuja orienta/ís L. 1002 és Tk. occidentalis L. 1002, kertbe ültetik. 



Zárvamagzók, Angiospermae. 

 IV. osztály. EGYSZIKŰEK, MONOCOTYLEDONES. 



Fritsch K. az ÖBZ 1900, 144 — 45. o. az egyszíkűeknek régebbi systematikai 

 helyzetét megingatni törekszik, s a kétszikűek után kivánja helyezni. Mi a Neilreich 

 Aufzahlung-jától nem térhetünk cl (312 o.). F. röviden azt közli, hogy a kétszikűek 

 nem magasabb szei-vezetüek, mint az egyszikűek. Nehéz itt a tökéletességnek vagy 

 magasabb szervezetnek kellő mértékét megtalálni, de azért nekem az a meggyőző- 

 désem, hogy a kétszikűek nagyobb tagosultságuk és számuk, szervezetjöknek tete- 

 mesebb változatossága, kivált pedig a virágnak kétféle takarója (kehely, szirom) 

 nyomán fölötte vannak az egyszíkűeknek. Továbbá az egyszikűek a pálmák révén 

 a Cycadeák-V-d\. (pálmatobzosak) és páfrányfákkal szintén közel rokonságban vannak. 

 Ezt itt azért jelentem ki, mert arra az általánosan elterjedt felfogásra, hogy az eg}'- 

 szíküek- a kétszíkűeknél ösiebbek, munkámban több helyen támaszkodtam (123, 

 178. o.). Ettől F. későbbi közlése után sincs okom elpártolni. 



