Pázsitfélék, Gra.niina,üeae. 



315 



5. család. Pássitfélék, Graminaceae. 



Zea Mays L. Sp. pl. 1753, 791, mindenütt termesztik. 



30. Homalocenchrus oiyzoides L. 55, sub Phalaride (Leersia o. SW), Kh 

 [Asprella oryz. Lam., SzHW, Oryza clandestina A. Bk., Simk.) a Hévvíz pataka men- 

 tén ! Bg vizei m., Vd. 



31. Crypsis acnlcata L. 42, sub Schoeno, T. és Szántód nedvessós h. ritka. — 

 32. C. schoenoides L. 60, sub Phleo, T. nedves sós h. (Hab. 16), n. v. 



33. Alopecni'us pratensis L. 60, md. — 34. A. geniculatus L. 60. Kh rétjén 

 s árkaiban, Vd lápján. — 35. A. fulvus Sm. Engl. Bot. XXI. t. 1464, 1805, réten 

 a Bd körül. 



3(). Phleuvi phlcoides L. 55, sub Plialaride (Ph. ct Chilochloa Boehmeri SzHW) 

 bp; — var. latifolium G. Beck, FI. Nied.-Öst. 54. 1890, Gys völgyeiben; — var. vivi- 

 pariint Aschers. FI. Brandenb. 1864, 816, tulajdonképen a Tylenciis phalaridis 

 nematoda gubacsa, VB, Al füves h. — 37. Ph. paniadaUuu HuDS. FI. Angi. 1762, 

 23 {Phl. aspcnim Jacq. Coll. I. 110, 1786) T.! és Kh (SzHW) száraz h., mint római 

 telepes. — 38. Phl. pratensc 59, a bp, Vd; — var. nodosmn L. Syst. X. 1759, 

 871, Kh, Gys völgyeiben. 



39. Typhoides arundinacea L. 55, sub Phalaride {Baldingera colorata G., M. 

 et ScH.) Tp, F vizei m.; — var. picta L. 55, néhol kertben. Vadon a Rákos nedves h. 



40. Holcns lanatiis L. 1048, SzHW, Hab. 12, a rét uralkodó füve md, egész 

 nagy teret elborít, Vd. — 41. //. mollis L. Syst. X. 1759, 1305 Kh (SzHW), n. v. 



42. Hierochlo'é hirta Schrank, Bayer. FI. I. 1789, 337 sub Savastana (Avena 

 odorata var. aristata Lam. et DC. FI. Fr. III. 1805. 42, Holc. australis Schrad. FI. 

 Germ. 1806, 252, SzHW.) Bf hegyein gyakori (Tormányhegy, Simk. 209), Kh 

 (SzHW.), Gys, VB, SzK, s a Bd erdeiben helyenként bó'v. — 43. H. odorata L. 

 1048, sub Holco, Kh (SzHW), n. v. (Buda-Eörs Kakukhegyén!). 



44. Anthoxanthum odorattim L. 28, SzHW, száraz hegyi réten bp, Sf nedves 

 rétjén — var. glaberrinmm Schur, Enum. 725, Gys völgyeiben. 



45. Milium cjftisuni L. 61, SzHW, Gys, Kh, A erdeiben. 



46. Orysopsis virescens Trin. Fund. Agrost. 110, 1820 sub Urachne {Mi/ium 

 paradoxum atitorum Hungar. SzHW, non L.) erdőben, bokros helyen, T (Kit. Bar.), 

 Bf, A (Rel. Kit. 109), Kh! (SzHW). 



47. Digitaria sanguinalis L. 57 sub Panico (Syntherisma vtdgare Schrad. 

 1806) Kh (SzHW), a Bd (Simk.), F, Ks füves művelt h. — 48. D. humifusa Rich. 

 in Pkrs. Syn. 1805, 85 {Synth, glabriim Schrad. 1806, Panicuni lineare Krok. FI. 

 Sil. 1787, 98, non L. 1762) Kh (SzHW) és Sf! száraz füves h. Füzérkéje rövidebb 

 és inkább tojásdad, mint a rokon fajoké (Besnyö Gödöllő m., Rákos, Palota felé 

 is, de nálunk általában ritka. — 49. D ciliaris Retz. Obs. IV, 1786, 16 sub Panico, 

 Simk. (Synth. cil. Schrad., SzHW), a bp míívelt h., kivált szőUöben, sőt Fd körül 

 is. — var. intercedens G. Beck, FI. Nieder.-Öst. 1890, 43, gyakori gyom md. 



50. Echinochloa criis galli L. 56 sub Panico {P. aristatnvi SzHW) nedves h. md; 

 var. breviseta Döll FI. Bad. I. 1857, 232, a tőalakkal, de ritkább (P. muticum SzHW). 



51. Panicum miliaceum L. 58, ritkán termesztik, néhol elvadul (Bf). 



52 Sctaria verticillata L. Sp. pl. 1862, 82 sub Panico {P. verticillatum 

 SzHW, Hab. 17) müveit h., leginkább szálonként; — var. breviseta Godr. FI. Lorr. 

 III. 1844, 126 (var. arenosa Schur) Szgl. — 53. >S". ambigua Guss. Prodr. FI. Sic. 

 1827, 80 pro var. a Bd müveit h. — 54. 5. viridis L. Syst. X. 1759, 870 sub 

 Panico, SzHW, Hab. 17 md. — 55. 6". glanca L. 56 sub Panico, SzHW, Hab. 17, 

 az előbbivel, de ritkább. 6". Italica L. 56 sub Panico «aristis flosculo brevioribus» 

 = P. mariiinium Lam..? Encycl. IV, 737, 1797 =-- P. compactmn Kit. in Schult. 

 Ö. FI. 1814, I. 212, n. v. — 56. S. Germanica Mill. Dict. 1768, nr. 1, sub Panico 

 (59. ábra A; Panicum It. et Germ. SzHW), takarmánynak vetik, néhol elvadul. 



A S. pachystachya Borb. ined. (59. B. ábra); a hosszúsertés, vastagvirágzatú, széleslevelű 

 faj, a S. Italica Autók., de nem a P. Ital L., melynek az autóra rövid sertét tulajdonít. Ritkáb- 

 ban termesztik, Sz.-Gotthardon (\'asvm.). 



