316 



Pázsitfélék, Graminaceae. 



57. Nazia racemosa L. 1049 sub Cenchro [Lappago r. Schrkb., SzHW), Bf 

 (Tragus r. Slmk.), T (Port.), H homokos h. (Piers ap. Borb. ÖBZ. 1893, 68) Dörgicse 

 és Akaii közt, Sf, Fd. 



58. Stipa capillata L. Sp. pl. 1762, 116, Kit. Bar., SzHW, a bp bántatlan füves 

 lejtőin seregesen (var. orthopogon Aschers. et Graebx. II. 1898, 110, söt Bg és 

 Szántód körül is. A szárazabb és soványabb helyen a var. tilopogon AscH. et Graeb.x. i. h. 

 — 59. ó'. pennata L. 78, mint a Közép-Európában legelterjedtebb tvpus (= Spar- 

 tiivi Austriacum Clus.! Pann. 1583, 720; 5. Joannis Celak. ÖBZ, 1884, 318) Kh 

 (SzHW), Gys, T (Kit. Bar.), Bf, A hegyein Itt, valamit a Rákoson a virágzatát az 

 Isosoma Scheppigi Schlecht. gubacs is elalaktalanítja, emitt s a temesvm.-i homo- 

 kon ilyen gubacs a szárán is van; — var. Aiistriaca Beck, FI. Nied.-Ö. 1890, 50; VB, 

 a malomvölgyi hegyeken; — var. microtricha Borb. ined. idei, só't a tavali hüvelye 

 is aprószó'rü, levele összehajtva csaknem szittyónemü, kopasz. Gys hegyein s a 

 budai Lipótmezön. A budai var. eriosoma Borb. Dörfl. Jahres-Catalog. 1900, 127 

 (270. old.) hüvelye és levele is sürűszó'rü, tokiászán a szörsor nem ér a csúcsig, 

 mint a St. piilckerrhna var. hirsuta-én Velex. Böhrn. Gesell. 1885, 18 (St. villifolia 

 SiMK. Pótf 1895, 46). — (>0. St. longifolia Borb. Magy Növ. lap. 1886, 117 (St. tirsa 

 autor. Hung., non Stev.) A, VB hegyein. Az orosz St. thsa Stev. Bull. soc. Mosc. 

 1857, 367, «ligula obsoleta és < palea inferiore circumcirca, superne linea unica 

 pilosa» vagyis a csúcsáig szörsoros toklászszal, más faj. 



61. Agrostis alba L. 63, SzHW (A. stolonifera Hab. 12, Borb. FK. 468) nedves, 

 söt hegyi réten gyakori, nagy pázsitot alkot, pl. a vanyarci völgyben, H, Vd, nyáron 

 a pelyvájától nagy terület piroslik (A. alba var. ricffa Rel. Kit. 109, Lepsény); — 

 var. gigantea Gaud. Agr. 1811, 81, T partján; — var. dcaristata Borb. ined., szál- 

 kátlan eltérés {F. silvatica HosT, Gram. IV, 1809, non Huds. 1762), Kh (SzHW), 

 Vd. — 62. A. vulgáris With. Arrang. 1796, 132, SzHW; Rf, Gys, Vd száraz h., a 

 Bd erdó'tlen tetejét egészen benövi! — Itt a Tillctia decipicus Körn. a termőjében 

 élősködik, különtermetü lesz (= A. piiinila L. Mant. I. 1767, 31, Simk. 207). — 

 63. A. canina L 62 Kh, Rf. hegyein! Vd. — 6-t. A. spica venti L. 61, Kh (SzHW), 

 F, Bd mezein! — 65. A. interrupta I.. Syst. X, 1759, 872 Kh! (SzHW), Bf (Sigm. 47). 



66. Calamagrostis epigeios L. 81 sub Arundine, SzHW, md. — 67. C. pseiido- 

 phragmitcs Hall fii. in Röm. Arch. I. 2, 10, 1796 sub Arundine, Kh (SzHW), Sf 

 partján!! — 68. C. varia Schrad. FI. Germ. 1806, 216 sub Artuidinc, Kh magasabb 

 hegyein!! — 69. C. arundinacca L. 61 sub Agrostide (L. silvatica DC, SzHW), u. i. 



70. Arwido Phragmitcs L. 81, SzHW, 1. a 126. old. A levelén Puccinia anin- 

 dinacea Hedw. rozsda gyakori, — a szárán meg a levélhüvelyén Ustilago typhoides 

 Berk. et Br. nádkorommal. Ks a szárában Lipara sitnilis ScHix. (Szépl!) bogárlárva 

 élősködik, ily helyen a cikk megkurtul és sürülevelű; — var. flavescens Custor in 

 Gaud. FI. Helv. 14. 1830, 341 {Aruudo aggerum Kit. Add. 3, 1863) szöllőkben a bp. 



71. Capriola dactylon L 58, sub Panico (Cynodon d. Pers. Hab. 12, 14) száraz 

 h. md., taraczkjával hasznos homokkötő, helyenként síírű gyep. 



73. Wcingaertncria cancscens L. 65 sub Aira. Kh sziklás h. ritka (SzHW), n. v. 



73. Aira (Acra) cacspitosa L. 64, SzHW, a vidék imolája, nedves réten md, 

 Kh zsombékol, Vd. — var. paliida Kl. et Richt. FI. Leipz. 1830, 84, H, Kh, Szgl. — 

 74. A. flexuosa L 65, VB, Rf száraz hegyi tisztásain. — 75. A. caryophyllca L. 66, 

 száraz hegyi tisztáson: Kékkút (Kit. Bar.), Bd {Avcna c. Slmk). — 76. A. capillaris 

 HosT. Gram. IV, 1809, 20; Al száraz erdeiben (Grósz!). 



77. Ventenata dtibia Leers FI. Herborn. 1775, 41, sub Avena; (Tj-isetum ienue 

 SiGM.), Kh dombos száraz vidékén (SzHW), a Bd [Avcna tcnms Moexch, Slmk.). 



78. Trisetum flavescens L. 80 sub Avena, Kh (SzHW), V ászoly, VB erdeiben, 

 Balatonfő-Kajár síki rétjén. 



79. Avena pubescens Huds. FI. Angi. 1762, 42, Kh, Gys, Bg, Sf rétjén; — 

 var. glabrescens Rchb. FI. Sax. 1842, 16, u. i., de ritkább. — A. planiculmis Schrad. 

 FI. Germ. 1806, 381, SzHW nyomán Kh; n. v. — 80. A. sativa L., 79, SzHW, 

 vetik, elvadul; — var. oricncalis Schrkb. Spic. FI. Lips. 1771, 52, vetik, Bf, A, Rf, 

 Ks, elvadul. — 81. A. fatita L. 80; Rf és Gys mezein. 



