318 



Pázsitfélék, Graminaceae. 



109. Diplachne serotina L. Sp. pl. 1762, 111 sub Festuca ; T (Molinia s.Wky,. 

 17), Bf (SiMK.), A, Alsó-Eörs, VB száraz lejtőin. 



110. Koeleria eristata L. 63 sub Aira, vnr. pubictíhnis Hack. ap. Borb. \^asv. növ. 

 1887, 159, Kh (SzHW) magasabb hegyein ritka. — 111. K. gracilis Pers. Syn. 1805, 

 97 (K. eristata var. miiior Nkilr.) a bp. füves lejtőin gyakori, Sf és Szántód közt. 



112. Dactylis glomerata L. 71, Hab. 12, SzHW füves h. md; — • var. abbreviata 

 Bernh. in Link Hort. Berol. I, 1827, 153, VB hegyein; — var. ciliata Peterm., FI. 

 Lips. 1838, 80, füves lejtön, mezőn elég gyakori md, Kt; — var. pendiila Dumort. 

 FI. Belg. 1827, 156 {nemorosa Kl. et Richt. FI. I.eipz. 1830, 110), VB, T, Bd erdei- 

 ben és bokrai közt. T egész taraczlcol i var. geomastix 209. old ; D. Aschersoniana 

 Graebn. Notizbl. b. Gart. Berlin, no. 17, II. 274, 1899. De az én taraczkos fiumei 

 növényem a nagyobbvirágú D. gl. eltérése {D. subrtpens Borb. ined.), merev, fehérrel 

 szegett leveleivel s kurtább, csonkított levélhártyájával; ■ — var villiflora Borb. ined. 

 Agaboga szétálló, össze nem húzódik, sem nem félhengerded csomós-füzéres. Levele 

 zöld, nem deres, hosszú; ága nem igen rövid, füzérkéje sokvirágú, szürkezöld, egé- 

 szen, bolyhos, nem sárgán zöldellő, termete magas, nem alacsony, ezért a D. Noeana 

 Steud. Glumac. I. 297, 1855 (D. villosa Ten. FI. Nap. 1810, 9, non Thuxb. Prodr. 

 1794, 22) mediterrán fajtól eltérő, a melynek szintén bolyhos kalászkái vannak. 

 Szalmájának csúcsa, a virágzat tengelye, ága, füzérkéjének a nyele, valamint a füzér- 

 kéje is egész felszínén bolyhos, füzérkéje a typusénál nagyobb. — A v^.r. ciliata 

 füzérkéje csak a gerinczén meg a szélén hosszan sertés,egyebütt kopasz. A D Noi:ana 

 szalmájának csúcsa kopasz. Kh völg}^ (D. glomerata ^. Hispaniea Siaik..' 205), Budán. 



113. Cynosurus eristatus L. 72, Kh (SzHW) erdei rétjén. 



114. Vulpia myuros L. 74 sub Festuca, száraz mezőn. Kékkút (Kit. Bar j, Kh 

 (SzHW), itt a murvás gödrök körül!, a Bd lejtőin (Slmk.), SzK, VB, sőt Sf nyárfái 

 alatt is, a kikötő m. 



115. Festuea diLriuseula L. 74, "Spicis . . . hispidis, foHis setaceis» = F. hir- 

 suta HosT. Gram. 11. 1802, 61; Bf, Gys, Kh; — var. sídeata Hack. Monogr. Fest. 

 1882, 10 {F. ovina Rel. Kit. 3, non L.) md. A szárán, a Bd, A körül Isosoma 

 (v. ö. 316. old.) gubacs is van; — var. rupieola Heuff. ÖBZ, 1858, 29 (var. barbu- 

 lata Hack. 105) VB, Al; — var. pseudovina Hack. 105, md; — var. angtistijiora 

 Hack. 102, Gys hegyein, az említett gubacscsal; — var. Vallesiaca Schl. in Gaud. 

 Agrost. I, 1811, 242 (F. glauea Lam. Encycl. II, 1786, 459; F. tenuifolia SzHW, 

 non SíBTH.) bp. — 116. F. pallcns Host, Grani. II, 1802, 63 (7^. glaiiea autor., non 

 Lam. descr.!, foliis setaceis, tere filiformibus) SzK, Kh, Gys mészszikláinak hasadéká- 

 ban és morzsalékán, elég bőven; — var. stcbpuberula Borb. ined. tokiásza a csúcsán 

 meg a szélén szőrös, Gys sziklái körül; — var. cineiea Vill. FI. Delph. 1785, 8, 

 Dauph. II, 1787, 98! u. i. ritka (Zugligetben is); — var. stenoglauea Borb. ined. 

 {F. inter média R. et Schult. Syst. II, 1817, 15 pro parte; F. ovina duriuseula 

 var. geniána Hack. 90, non L.; F.pallens SzHW), Gys sziklái körül; — var. F. z'agi- 

 nata W. et Kit. in Willd. Enum. 1809, 116 {F. amethystina Host, SzHW, non L.), 

 Sf homokgátján böv, szárán az említett gubacscsal, var. proliflora Borb. ined. fias 

 virágzattal (var. vivipara Borb. Homokp. 1886, 33, 70, non Sai.) u. i., gyakori; — 

 var. pliisiostachya Borb. ined. (var. maior Borb. ÖBZ 1879. 61, non Neilr. nec 

 Hagenb.) u. i.; — var. subaristata Borb. ined. (var. ynucronata Hack. 97, non Forsk ) 

 rövidszálkás virággal, u. i. E miatt nem választom a F. vaginátd-X. fajilag külön; — 

 var. Pannoniea Wulf. in Host, Gram. IV, 1809, 36 (var. scabens G. Beck FI. N.-Ö. 

 102), Kh (SzHW). — 117. F. hetcrophylla Lam. FI. Franc. 1778, 600; a Bd tisztásán, 

 Al hegyén. ~ 118. F. rtibra L. 74, a Bd (Simk.), Kh hegyein (SzHW). — 119. F. 

 elatior L. 75 (F. pratcnsis HuDS., SzHW, Hab. 12) md. — 130. F. arundinacea 

 ScHREB. Spic. FI. Lips. 1771, 57; Gys, Kh völgyeiben. — 121. F. gigantea L. 77 

 sub Bromo, SzK, Gys, Kh, Récse erdeiben. 



122. Bromus ramosus Huds. FI. Angi. 1762, 40, Kh belsőbb erdeiben ritka. — 

 123. B. ereetus Huds. i. h. 39, Kh {B. agrestis All., SzHW), Bf, VB füves sziklás h. 

 vvLY. Borbásii Hack. Földmiv. Érdek. 1882, 98, ÖBZ 1882. 135, Kh, VB negyein; — 

 var. Pannonicus KuíMM. et Sendtn. Flóra 1849, II. 757, Gys völgyeiben és hegyein. — 



