Szittyófélék, Juncaceae. Kikirícsfélék, Melanthaceae. Liliomfélék, Liliaceae. 323 



9, család. Szittyófélék^ ytmcaceae. 



226. Luztda Forsteri Sm. FI. Brit. III, 1804, 1395, sub Junco, VB, Bd, Gys 

 sziklás, füves erdeiben. — 237. L. pilosa L. 329, sub Junco, Kh (SzHW) belsőbb 

 erdeiben. — 228 L. neviorosa Poll. Hist. pl. Palát. 1776, 352 «, sub Junco, fide Buchen. 

 Monogr. Juncac. 1890. 94 (J. albidtLS Hoff.m., SzIÍW.), Kh magasabb hegyi erdei- 

 ben, Bd ; — var. rubellá Gaud. Agrost. II, 1811, 243, a Bd (J. maxinms ? SzHW, vix 

 DC). — 229. L. campestris L. 329, sub Junco, SzIlW, a bp füves erdeiben. — 

 230. L. vmltiflora^ Ehrh. Gram. 127, Hoffm. D. FI. I. 1791, 169, sub Junco, Gys 

 erd. ; — var. pallcscens Wahlenb. FI. Lapp. 1812, 87, sub Junco, Vd füves h. ritka. 



231. Jiuicus conglovieratus L. 326, Kh (SzHW), Vd. — 232. J. cjfustis L. 326, 

 excl. a (J. castaneus), Kh (SzHW), Vd, Tp. — 233. y. glauais Ehrh. Beitr. VI. 1791, 

 83, Kh (SiMK 204). — 234. J. obtusifolius Ehrh. 1. c. 82, Kh és Bd közt a part 

 lápos helyein (Simk. 205), Szgl, H, Vd, Tp és Sf — 235. J. articulatus L. 327, 

 Rel. Kit. 109 (J. lainprocarptis Ehrh, Simk.), md; — var. vivipariis Borb. Vasv. 

 168, Sf, Kh, Bd ; — var. hydrobios Borb. ined. (var. fluitans Koch, non Lam.) Kli 

 parti vizében ritka. — 236. J. comprcssiLS Jacq. En. 1762, 60. Borb. FK 468, md; 

 — var. Gerardi Lois. Journ. bot. 1809, III. 294, Bg és Bd-Tomaj nedves partján. — 

 237. y. bufonius L. 328, SzHW. md.; — var. hybridus Brot. FI. Lus. I, 1804, 513 

 (fasciculahis Bert., non Schousb.) Bf, Szgl, Kh, F és Szántód partján szálonként; — 

 var. ranarius Perr. és Song. Adnot. 192, 1855 (non Nees in Linnaea 1847, 243, 

 absq. diagn.) a Badacsony nedves partján. Ascherson (FI. v. Brandenb. 735) mind 

 e két varietást külön választja, só't az utóbbikat külön fajnak tekinti. Amannak 

 a leple a tó'alakénál nem rövidebb, a var. ranarius belső leple valamennyit kurtább 

 a termésénél, a külső akkora, vagy valamivel hosszabb. — 238. y. sphaerocarptis 

 Nees, Flóra 1. 1818, 521, Füred Aszó völgyében, nedves helyen (Slmk.! 205). — 230. 

 y. silvaticus L., Syst. nat. ed. XII, 2, 250, 1767, pro var. y. articulati, Reichard 

 FI. Moeno-Francofurtana II, 181, 1778 (y. acutiflorus Ehrh. Calam. nr. 66, Beitrage VI. 

 1791, 82) nedves homokban Balatonfő-Kajár és Siófok közt (Rel. Kit. 4), Kh vidékén 

 (SzHWj. — 240. y. bulbosiLS L. 327 (y. supimis Moench, Enum. Ha.ss. 1777, 167), 

 a Balatonnál, Siófok partján (y. subverticillatns Wulf., Kit. Addit 27 — 28), Khv 

 (y. biilbosiis ct y. capitaius Schrank, SzHW., non Weigel, Observ. bot. 30, 1772.). 



10. család. Kikirícsfélék, Melanthaceae. 



24-1. Veratrum album L. 1044, Sig.m. 48, hely nélkül, Kh mocsaras rétjén 

 (SzHW), Sümegen is (Szép I. 7) -— 242. V. nigruvi L. 1044, Kh (Árvay), Vállus 

 és Gys völgyeiben és hegyein helyenként bőven!, Bf Tamáshegyén (Slmk.), VB. 



243. Colchicum autumnale L. 341, Kh (SzHW), Sf Csépán felé, Bf, Bd alatt 

 (Lábdi), Kh, Récse. Tofieldia palustris SzHW autor nélk. Vd havasvidéki lápfüvei 

 nyomán lehetséges, de ma aligha. 



11. család. Liliomfélék ^ Liliaceae. 



244. StcUastcr sivc Gagca Bohemica Zauchn., Abh. priv. Gcs. II, 1776, 121 

 sub Ornithogalo, az al.-i hegyen ritka, figyelmeztetésemre Pillitz 1900. apr. 6. valóban 

 meglelte; — vtxx. stenochlaviydea Borb. ined. (G. saxatilis Simk., Kern. ÖBZ. 1878. 

 126) u. i. gyakoribb. Petala augusta oblonga, apicem versus haud dilatata, ovarium 

 typi obcordatum, lateribus concavis, omnino non convexis. A földrajzi elterjedés is 

 a G, Bohemica helyessége mellett szól, ellenben a pfalzi és thuringiai G. saxa- 

 tilis Koch, Deutschl. FI. II. 1826, 545, pro var. is csak csekély eltérés lehet. — 



21* 



