324 



Liliomfélék, Liliaceae. 



245. vS". arvensis Pers. in Ust. Neue Ann. \, 1794, 8, sub Ornithog., Bf (Simk.), 

 YB, Veszpr. (Borb. TTK. 1890. 332); — var. bulbiferum Hall. Hist. Helv. 1768, 

 1214 ii (Oriiith. monstruosuin Sándor ap. Borb. Ak. Közi. 1878, 349), VB. — 240. 

 6". pratensis Per.s. i. h. 8, sub Orn. Bg. mezein ( G. stenopetala Fr., Slmk ), Al; — 

 var. ciliata G. Beck. Fi. Nied. Öst. 1890, 175, Al hegyén (Pill ). — 247. Stellaster 

 V. Gagea minima L. 306, sub Orn., Kh (SzHW) magasabb, televényes erdeiben. — 



248. G. lutea L. 306, sub Orn. ex ic. citat.! {G. silvatica Pers.; G. Szepusiana 

 (sic !) Ullep.! ÖBZ, 1886, 399) u. i. (0. l. et s. SzHW), a Tátikán (Szép I. 8). — 



249. G. pusilla ScHM. FI. Boem. IV, 1794, 41 sub Orn. Bg, T füves h. (Simk.), VB. 



250. Liliiun martagon L. 303, SzHW, a bp. erdeiben, Gyötrös, Kh. 



251. Muscari comosum L. 318 sub Hyacintho, SzHW, md. — 252. M. Ti-ans- 

 silvanicimi Schur, ÖBZ. 1856, 237 {M. botryoides Autor. Hungar. ; Hyacinthus botry- 

 oides Árv., SzHW, non L.), Kh, (jys !! völgyeiben, Dörgicse, Bf hegyein, capsuüs 

 subrotundis, emarginatis. A Hyacinthus botryoides L. 318, a •^^corollis globosis uni- 

 formibus, foliis canaliculato-cylindricisK ^ < in cylindrum convolutis;> et «juhcifolius» 

 bélyegek szerint nem a széleslevelü M. botryoides Autor., hanem valószínűleg a M. 

 conunutatum Guss. Pl. rar. 1826, 145; — var. M. Kerneri Marcheseiti, Bollet. soc. 

 Adriát, sc. nat. VII, 1882, 266; Kern. FI. exsicc. Austro-Hung. 682; Marches.: 

 FI. di Trieste 1896—97, 361, Gys, Bf, SzK völgyeiben [Borb. TTK. 1896, 277j; — 

 var. lacteijiorum Borb. ibid. SzK, Veszprém (Pillitz) ritka. — 253. M. racemosnvi L. 

 318 sub Hyac, a Linné idézte Clusius képe (Hyac. botryoides coeruleus, Stirp. Pann. 

 205) szerint = a neglectum Guss. FI. Sic. 1842, 411. a "latifolius szerint pedig 

 = M. Transsilvanicmn Schur, amaz Felsö-Eörs füves hegyein, VB, Szk, Al; — 

 var. temiismnum Borb. ined. (M. racemosum G. Beck, FI. v. Nieder-Österr. 1890, 

 169, Simk , non L.), minor, floribus minoribus, foliis augustis, capulis rotundis, haud 

 emarginatis, Bf, F.-Eörs, A, T, Bd, Kh hegyein; H. racemosus Sadl., SzHW, non L). 



254. Scilla bifolia 309, Kh erdeiben (SzHW). — 255. 6". autuvtnalis L. 309, 

 Bf (RösLER 308, 199. o.; Kit. Add. 32), T (Simk.), A, Alsó-Eörs, Al napsütött helyein 

 bó'ven, szept. elején töméntelen virít (Borb. in Schultz Herb. norm. XXXIII, 3257). 



256. Ornithogaluni brevistyluvi Wolfn. ÖBZ. 1857, 230 (O. Pyrc'naiciini Kit. 

 Bar., Rel. 110, Sadl., SzHW, non L.), T, A! Bf! szó'Uei körül, Kápolnadomb, Rátót 

 (O. spaeroc. Pill. exsicc! non Kern). Bibeszára valamennyivel hosszabb, akkora v. 

 valamicskével rövidebb, mint a magrejtö. Kerner csak az utóbbit állítja, bár osz- 

 tályozó alapul veszi, ezért tévedésbe ejt. — 257. O. sphaerocarpuni Kern. ÖBZ, 

 1878, 10, 15 (O. Pyrcnaicum? L. < fl. ex albo-virescentibus > tehát nem az Anthe- 

 ricum snphureum W. Kit.\ Bd, Szgl, Kh (Anther. sulpJi SzHW, Sigm 46), Sümeg 

 (Szép I, 8). — 258. O. nmbellahnn L. 307 a Bd (Simk.), Kh (SzHW), \' B a Malom- 

 völgyben, Ks. — 259. O. collinuni Guss. Ind. sem. h. b. Bocc. 1825, 9, Prodr. fl. 

 Sic. 1. 1827, 412, Bg, Gys, Kh füves h. — 2()0. O. Bonchéanum Kunth, En. IV, 

 1841, 348 sub Myogalo {Albucen cJdorantlia RciiB.), T árnyékos h. (Slmk.), Kh (6?. 

 niiians SzHW, non L.). 



261. Allitnn ursimim L. 300, Khv magasabb hegyi erdeiben (SzHW), Tátika 

 (Kit.), Cuhavölgyben Veszprém (Pillitz). — 262. A. atropwpitrcmn W. et Kit. Ic. t. 

 17, 1800, magasabb réten Zánka és Füred körül (Wierzb. mspt. 27, Sigm. 47) és 

 Kh (SzHW) füves h., Bf a fürdő körül sziklás dombon ma is nó'. — 263. A. niign- 

 losiíui L. 300 (A. seiiescens SzHW, non L., A. acutanguhini Schrad., Hab. 12) a 

 szgl-i malom m. (Szép), L.-Sz.-Istvánd, a badacsonyi öböl rétjén (Hab 12j, Kh és F 

 között, Szántód rétjén; — var. lencochlamydenm Borb. ined., perigonio albo, nitido, scd 

 siccato rubescente; F és Kh közt a part füvesebb száraz h. (A. suavcolens Autor. 

 Hung. pro parte). — 264. A. montaniivi Sciim. Fl. Boem. IV, 1794, 128 (A. fallax 

 Don, Hab. 11) a bp mész- és bazaltszikláinak repedésében. Szántód fölött. — 265. A. 

 tnoschatwn L. 298, Al hegyein. — 266. A. rotundum L. 1862, 423, A, T, Bf hegyein. — 

 267. A. spJiaerocephalon L. 297, Kit. Addit. 35, Simk. 204, a bp ; — var. dcsccn- 

 dens L. 298, Al lejtőin. — 268. A. vineale L. 299, Kh völgyeiben, Rátót (Pillitz!); — 

 var. compncítim Tiiuill. Fl. Par. 1790, 167, H, Kh. — 269. A. srorodaprasnni L. 

 297, szőllőmcz.sgycn, ligetben a bp, Sf. — 270. A. olcraccinii L 299, Al, Bd. — 



