Békabiizogány félék. Spa rgania cea e. 



329 



52. old. — T. viinima Funk. in Ht^pPK Bot. Taschenb. 1794, 181, a Balatonnál (Presl 

 ap. RoHRB. 1. c. 92, 94). Hogy jutott Presl herbáriumába, ismeretlen. A berlini kir. 

 botanikai múzeum herbáriumában a Balatonmellékéró'l nincs meg (93. old.). Száza- 

 dunk elsö évtizedeiben teremhetett, söt lehet, ma is nö, azt hinném a Zala vize 

 mentén, F és B.-Sz. -György közt, csermely m., vagy a Kis-Balatonnál, az élesszemü 

 WiERZBiCKi révén is kerülhetett volna külföldre. 1894. máj. 4. a Zalánál kerestem 

 (v. ö. AscHERS. Syn. 276). Zalamelléki alkalmas termőhelyen azért is várható, mert 

 1882 máj. 20-án Nemes-Dömölknek (Vasvm.) a vasút szelt esurlófüves mocsara szélén, 

 1884. máj. 18-án pedig a Drávánál, Zákánynyal szemben, Dmje határában gyűjtöt- 

 tem. A balatonmelléki termőhely e kettő közé esik. Rohrb.ach előtt a balatonmel- 

 léki termőhely azért eltérő, mert a T. 7innima rendcsen a patak vagy folyóvíz 

 mentét szokta követni, s a Balatonnál, alvidéken az egyetlen hely lenne nem folyó- 

 víz partján. A Zala vize körül vagy a Fenék- és Balaton-Sz. -György közt levő cser- 

 melyek mellett Rohrb.ach kívánságának egész megfelelő, folyómelléki termőhelye 

 lenne. A havasvölgyi T. Jiihiiviá-nak. lebocsátkozása az alvidékre nem páratlan eset 

 Magyarország növénygeografiájában. Pokorxv a Hanság réti lápján a mészhavasok 

 Eriophonaii alj>i>iinti-á.\. találta, alig 120 méter magasságban a tenger színe fölött; 

 szélességi fokunkon ez neki a legalacsonyabb termőhelye. Számításom szerint Vas- 

 vármegve flórájának majdnem 6 "/„-a havasvölgyi. V, ö. Vasvm. növényföldr. 66. 

 TTK 1885, 226-228, ÖBZ 1886,83. Mind nórikumi növény ez, a mely' kelet felé 

 jó mélyre leereszkedik és hazánk nyugati részének alvidékein boldogul. 



22. család. Békahtisogányfőlék, Sparganiaceae. 



Azon érdeklődés nyomán, mely az utóbbi esztendőkben a Sparganiuvi mo- 

 csári fűre irányult, én is több alakját gyűjtöttem. 



34:3. Sparganiuui erectutit L. 971, a var. = S. si'inplex kizárásával (S. mi/iosiíin 

 Htos. fi. Angi. 1778, -K)l. S.adl , SzHW; S. poly'édruin Asch. et Gr.aebx. I. 1897, 

 283) a leg\'astagabb- és legtompább-termésű ; a termése oldalról szögletes, fordított 

 pyramisforma, a teteje csaknem lapított s a bibeszál maradéka a közepéből hirtelen 

 emelkedik ki, a felső és alsóbb részre élgyürűje választja külön. Kt, Kh, Bd, Bf, 

 Al, VB nádasaiban és körülötte, középnagyságú terméssel (^haránt éle 4 — 5 mm.); — 

 var. conocaipiivi Cel.ak, ÖBZ 1896, 423. Al és Kh partján apróbbszemű terméssel, 

 haránt élének átmérője 3 — 1- mm; — var. platycaipiim Celak, 423, Ábrahám part- 

 ján, a legvastagabb terméssel, a haránt élének átmérője 5 — 6 mm. A termés olaj- 

 színe is könnyen megkülönbözteti a siófoki szalmaszínű Sp. ncglcctum-\.ó\. — 344. 

 Sp. iieghcínui Beeby, Journ. of bot. XXIII. 1885, 26, 193, Sf árkaiban Kiliti felé. 

 Termését Cel.akovskv is, Graebxer is helyesnek ismerte el. Termése vékonyabb, 

 ellipszoid, fent is, lent is kevésbbé hegyesedik, a hosszabb bibeszála hirtelen emelke- 

 dik a felső rész csúcsából. Termése jellemző szalmaszínű, oldalról tekintve inkább 

 hengerded, életlen, a felső és alsó rész között élgyürűje nincs. A Sp. crcctum var. 

 iiiicrocarpiDii Xeum. in H.\rt.m. Scand. FI. 1889, 112, az utóbbitól kevésbbé tér el, 

 termése inkább olajszínű vagy zöldesbarna, lefelé jobban keskenyedik, egész lent 

 1 mm. kurta nyelecskéje van, a csúcsa lassabban vékonj'odik, s az egész termés 

 a nagysejtű, laza, kevéssé erősített szivacsos parenchyma összetöpörödése követ- 

 keztében szabálytalanul szögletes vagy ránczos, a közepe táján haránt irányban be 

 van szűkülve (Áschers. 282). — Cel.akovsky (^ÜBZ 1896, 42-1 — 425) szerint a Sp. 

 microcarpmn valószínűleg a legrégibb alak vagy az őstypus, a melyből a Sp. crcctuvi 

 és iieglcctuvi szétágazott. A mi viszonyainkat tekintve az a különös, hogy AscHERSOX-ék 

 szerint a var. microcarpum kivált hideg vízben él, nálunk ellenben, már melegebb 

 éghajlat alatt is, Ó-Budán, valamint Tp körül is elég langyos vízben terem. Rajecz- 

 fürdö, Trencsén-Teplicz, Fenyőháza és Poprád körül is, itt J>. si?nplix-sze\. 



