Tölgyfafélék, Ciipuliferae. 



333 



hogy valóban egészen meztelen marad, a Qu. sessilís, Ou. sublobata és Ou. aurea 

 apró csillagszörezete teljesen soha sem kopik le, s oly jellemző', hogy a Qu. ses- 

 silis-t Icvéldarabkájáról is meg lehet ismerni. Mint geográfiai fajt különválasztani 

 azért sem természetszerű és alapon nem nyugvó, mert az ültetni való makk az 

 erdészet útján is terjed és nagyon keveredik. Változóbb hazánkban a Qu. sessilis 

 csumájának a hosszasága. Rendesen csumátlannak mondják, nálunk a kocsánja 

 gyakrabban 1 — 3 cm.-nyi, ellenben a Qu. Feketéi Slmk. ! Erdész. Lap. 1887, 31. 

 8 cm.-nyi csumája a Otí. Robu7--é, a mint a makkcsésze pikkelyeinek minó'sége 

 igazolja, s a letörött csuma Ou. sessilis leveléhez van kötve I A csumás eltérés sár- 

 gálló levelekkel a Qu. decipiens Biíchstein, Sylvan, 1816, 65, nevet visel, a Bd, a 

 Malomvölgyben VB, Kis-Récse, Bakónak körül, a Csapi-hegyen. Némely fán a levél 

 öblei elmosódnak, de egy ágnak nem minden levelén. Gubacsa a Neuroterus lenti- 

 cularis Oliv., N. ostreus Oliv. — A barnás-levelü és erezetű csumás alak, var. 

 Welandii Heuff. in Wachtkl 1. c. 1850, 97, csumája Heuffel szava szerint szó'rös, 

 Bd, Szgl, Kis-Récse. Gubacsa: Aphilothrix solitaria Fonsc, Netit'oterus ostreus. — 

 A var. mac?'oloba Borb. Erdész. Lap. 1884, 155. o., Vasvárm. növ. földr. 177. old. 

 Szgl erdejében. Gubacsa: Atidricus Seckendorffii Wachtl, Cynips Quercus folii L. 

 Leggyakoribb a bp a sárgás-levelű és erezetű, csumátlan Qu. aurea Wierzb. in 

 Reichenbachii fi. exsicc. no. 1514, 1839, Cynips Quercus folii, C. scutella?is, C. con- 

 glomerata GiR., Andricus terminális Fabr., Neuroterus lenticularis , N. leviusculus, 

 N. ostreus gubacscsal. Az aprómakkú eltérés (var. Colurnbaria Vuk. Rad. 1873, 6) 

 Bd Neuroterus lenticularis-%zd\. Sárgálló leveléről a Qu. aw eá-\\oz tartozik. A Qu. 

 sublobata Kit. in Schult. Österreichs Flóra I (1814), 619, SzHW, egyenesen Kh 

 vidékéről került belé az irodalomba. Levele hosszas-lándsás, szabálytalanul és alig 

 öblös, csaknem egészen hasítatlan. Kis-Récse, Bakónak halmain meg a Csapi-hegyen 

 kerestem, a régibb botanikusok inkább ismerték. — Wierzbicki idézett kéziratában 

 11. sz. Qu. heterophylla (non alior.) néven szépen lefesti. Termőhelye: «in silva 

 Bacona dominii Sz.-IMiklós tmicay . Már akkor csak egy fáját ismerték. Kit. Addit, 

 51. szerint, « Keszthely, Baszonák (sic!), vineis Kis-Récse, in silva Gesztenyés . 



35S. Qu. calvescens Vuk.: Formae Querc. 1883, 13 (Qií. lanuginosa X sessilis) 

 ága vékonymolyhú, s + lekopaszodik. Egy ágán lándsás s gyakrabban fordított tojás- 

 dad levele van. A levél fénylő színe, részben az alakja és fehéres erezete, a visszáján 

 levő apró szőrezete, keskenyedő alja, hosszú levélnyele, az egész fa meg az ágak 

 termete olyan, mint a Qu. aureá-é^ a rögecses makkcsésze is inkább ezé ; de a 

 hajtás pelyhessége, a levél visszáján, a vastagabb ereken levő hosszabb szőrezet, 

 valamint a kurta molyhos csuma is megkülönbözteti. Utóbbi bélyegek inkább a 

 Ou. laimgiiiosá-tó\ öröklődtek, levelének egy része is hasonlít hozzá. Tőle a levél 

 fénye, a levél alakja és hosszú nyele, a makkcsésze pikkelyei, a Qíi. Badeusis-töl 

 hosszabb, megnyúltnyelű, nem kurtakaréjú, nem kerekded levelei választják el, 

 A Bd tetején, A hegyein (Hársh., Hármashatárhegy Budán). Gubacsa : Neuroterus 

 lenticularis Olr'., N. levitisculus Oliv., ez a levél felszínén is, N. ostreus, Dryophanta 

 Quercus folii L., D. scutellaris Oliv. — Simoxkai idézett munkája nyomán e kombi- 

 natiónak felelne meg a fiatalabb Qu. Dacica Borb., továbbá a Qu. Tiszae Slmk. 

 A Qu. Dacica Borb. ÖBZ 1887, 148 (Ou. Bedöi Slmk. Erdész. Lap. 1887, 37, non 

 Borb., A magyar homokpuszták növényvilága, 1886, 54, 108, verbis « molyhoságú 

 mocsárfa'> i. e. Qu. Robtír ramis tomentosis, discrimine igitur indicato, quo nota 

 magis manifesta nec hodie dicitur; species igitur non negligenda) a makkcsésze pik- 

 kelj'einek födetlensége, nem sindelyezése. lazábbsága, valamint, hogy az alsóbb 

 pikkelyei nem sürüek, elszélesednek, összefolynak, csak a csúcs szabad és az alap- 

 részből hirtelen kiemelkedik, többé-kevésbbé berzedt, egész sajátságos tölgy, a Qu. 

 Robur meg a Qíi. Armeniaca rokonságában s hybridatio útján, a ma élő tölgyek- 

 ből nehezen magyarázható meg. — Qjt. atirea X lanuginosa, a mint Slmk. állítja, 

 semmi esetre sem lehet. Ha fajvegyülés útján akarnók megfejteni, a Qji. Dacica 

 a mocsárfa meg a Qu. sessilis eltérő alakjainak lenne nemi származéka. Bizonyos 

 továbbá, hogy Slmonkai Qu. lanuginosa X subaurea-]a. (id. h. 27. o.) szintén species 

 mixta, mert egyrészt a Qu. Kanitziana (Qu. Robur y.. lanuginosa) ide nem vonható. 



