334 



Tölgyfafélék, Cupuliferae. 



más idézet (Qti. glabj-ata, Oii. leptobalanos) ismét azt igazolja, hogy ő e combinatio 

 körébe bizonyos lekopaszodott levelű Qu. laiiuginosd-t is belé vont. Szóval a (Ju. 

 Dacica nem (M. lanuginosa X sessilis. De a Otí. Tiszae Slmk. Erdész. Lap. 1887, 

 37 se ez a combinatió. Én ennek a hiteles növényét vizsgáltam. Mint a leírója is 

 említi (id. h. 40. o.), tökéletlen gyűjtés, melyet sem megnevezni, sem leírni nem 

 lett volna szabad. Különben kopaszodottlevelű Ou. lanuginosa, a budapesti termő- 

 hely szerint, ide is be van vonva. Én a (2u. Tiszae origináléjáról magamnak a 

 következő jegyzetet írtam: Kurtanyelű levele, a levél visszájának sajátságos sáppadt- 

 zöld szine, a nagy és pelyhes rügyek, az ágak barázdáiban levő szőr, a tövén dagadt 

 levélnyél, a levél visszájának kevés glandulájából eredő szőrök, a levelek hegyes- 

 czakkú fogai a terméstelen ágat a O21. Hungaricá-\\07. vonják. Lehet, hogy ennek 

 sarjú- és különös hajtása. Lehet, hogy más faj vagy fajvegyülék (Ou. erispata r) 

 elkorcsosodott, fölismerhetetlen sarja. A balatonmelléki Oii. ealvescens tehát ide se 

 vonható. A Qu. Tiszae Simk. exsicc, melyet később Pankota Kopaszhegyéröl lát- 

 tam, a Qu- ealvescens VuK.-tól nem különbözik. Focke «Pflanzenmischlinge ' czímű 

 munkájának 356. old. szerint Ou. lanuginosa X sessilis combinatio lenne továbbá 

 a Qu. glabrescens Kern., de ez a régibb, BEXTHAM-féle Qn. glabirscens-szel szemben 

 tekintetbe nem jöhet. Kernek szerint ^ különben e combinatiónak helyesnek kell 

 lenni, ha növénye közé véletlen más combinatiót kevert volna is. Simonkai, a ki 

 a Qti. glabrescens-t Qu. Kernei'i-XQ átnevezte,"^ később e növényt két combinatióra 

 választotta,* s a Qu. Kerneri nevet egészen más fajvegyülékre ruházta. Pedig ilyen- 

 képen a Ou. Kerneri is species mixta, eredetileg pedig a Qu. lanuginosá-nsk- kopa- 

 szodottlombú aasyclados alakja. A Qu. calvescejis-re tehát sem a Qu. glabrescens, sem 

 a Qu. Kerneri nem vonatkozhatik. Beck G. «Flora von Nieder-Österreich» I. (1890) 

 köt. 271 — 272. oldalán a Qu. lanuginosa X. sessilis-VíG\í négy alakja van ismertetve. 

 A Qu. hiterccdens Beck meg a Qu. Streiinii Heuff. ága szürke-molyhú, tehát a 

 fajvegyülés elmélete szerint a jelzett combinatiónak meg nem felel, mert a sürű- 

 molyhos-ágú Qu. lanuginosa meg az egész kopasz-hajtású Ou. sessilis ivadéka ágán 

 a bélyegek osztakozása folytán, ritkás szőrnek kell lenni, s BECK-nek ez a két com- 

 binatiója aligha más, mint a Qu. lanuginosá-na\<. különösebb eltérése. A BECK-féle 

 Qu. Tiszae a SiMONKAi-éval alig egyező, de a föntebb mondottak szerint itt tekin- 

 tetbe már amúgy sem jöhet. A negyedik, vagyis a Qu. Badensis Beck p. 272 

 (non BoRB. ÜBZ. 1887, 198 lapsu typogr.) röviden van ismertetve ; általában egyik- 

 ről sem tűnik jól ki, hogy különbözik a Qu. lanuginosá-tó\ meg a Qii. sessilis- 

 tó'l. Egy példányom az arácsi hegyekről, valamint Boszniából (Gucjagora, légit 

 Brandis) mégis a Qtt. Badensis-he?. tartozik. Kopaszabb Qu. lamiginosá-hoz hasonló, 

 de a vékonypelyhü, helyenként egész iekopaszodó ága s rügye, a levél felszínének 

 fénye, sárgálló levélvisszája és levélnyele (mely a Qti. aureá-hó\ magj^arázható), 

 makkcsészéjének külső, kopaszabb alakja, a pikkelyeinek felpúposodása tőle meg- 

 különbözteti. Viszont a levél alakja, az aljának szélessége (foliis basi haud ita, ut 

 in Qu. sessili angustatis, sed apici ibliorum aequilatis), a visszájának nagyobbfokú 

 lekopaszodása a Qu. sessilis-tö\ különböztetik meg, míg az ág vékony vagy eltűnő 

 pelyhessége a Qu. lanuginosd-é és Qu. scssiliflorá-é között közép helyen marad. 

 A termése csaknem csumáilan. A Qu. Btidensis-i(S\ csak a rövidkaréjú levél külön- 

 bözteti meg. Nehezebb a Qu. lamig/nosd-nak lekopaszodó formáit a Qu. lanuginosa 

 X sessilis alakkörétöl megkülönböztetni, mert éppen a lekopaszodás közös saját- 

 ságuk. Ezekkel a nem gyakorlott szem bajosan boldogul. A Qu. sessilis-nek a 

 levele aránylag keskenyebb, hosszabbnj'elű, a felszín fénye könnyen szembetűnő, 

 a makkcsészéje kopaszabb, mint a Qu. lan?ígÍJiosd-é, a pikkelyei szétebb esnek 

 egymástól, jobban kétszínűek, a hajtása fénylő kopasz. Ha ez a lekopaszodott pely- 

 hes tölgyön szembe nem tűnik, akkor, kivált ha az ág sűrű-molyhú, nem vonom 

 a Qu. lanuginosa X sessilis alakkörébe. Ezeknek a levele mindég széles vagy 

 nagyon szeles, tompakaréjú, valamivel kurtábbnyelü, mint a Qu. sessilis-é, a makk- 



> Österr. Botan. Zcitschr. 1876, 230. o. — - Magyar Növénytani Lapok 1S83, 69.. 70. o. 

 ^ Hazánk tölgyfajai, 27. o. 



