Tölgyfafélék. Capulifeme. 335 



csésze pikkelyei sűrűbbek, molyhosabbak, inkább egyszínüek, az egész makkcsésze 

 halaványabb, mint a Qu. sessilis-é. Az ág meg a levél lekopaszodása tehát, hybri- 

 datión kívül, más fizikai ok folytán is bekövetkezhetik. A Qu. Bndensis, Qu. pinnati- 

 fida stb. tehát a Qtc. iaiiití^iiiosd-nak variatiói, a fajvegyülés nélkül. 



ÍÍ5Í). Qu. lanuo-inosa Lam. FI. Francé t. II. 209, nr. 185, 1778 (Qu. pubescens 

 WiLLD. 1805, non 1796, SzHW, Hab. 11, 14, 16), a bp erdős, hegyes vidéken md, 

 gyakran eltörpült cserjealak. SzK, Fd, A, Bd, Kh völgyeiben szebb törzsei vannak. 

 Gubacsa: Cyuips calycifornns (jIK., C. í^luiinosa var. coronaia Gir<., C. captit nicdusae, 

 ezt Hab. 18, mint ismeretlent, a rózsamohához hasonlítja, Dryophanta scutcllaris, D. piibc- 

 scentis Mayr, D. qu. folii, Neuroterus osti-eus, N. leviusculus, ez a Bd a levél fel- 

 színén is, Andricus Seckendorffii Wachtl (Bf), Aphilothrix lucida Hart. (Kh), Bioi-rhiza 

 terminális Fabr. (A1), Erineum quercinum Pers. (Bf, Szépl. 19). A sürü-molyhos-ágú 

 eltérések : var. Budayana Heuff. ap. Wachtel i. h. 1850, 98, a csumás alak, SzK 

 völgyeiben (Cyuips scutcllaris), Bf, A [C. scutcllaris, Neuroterus ostrcus), a Bd körül, 

 foliis plurimis cuneato-angustatis, supra lucidis, apice dilatatis (f subcuneata), Va- 

 nyarcz, Kh {Cyuips liguicola Hart.), Fd körül (Cyuips caput mcdusae Hart.); a Qu. 

 tridactyla et Qu. Vertesieusi lobis foliorum rotundatis differt. A Qu. Budayana 

 csumáját állandó és tetemes jellemnek tekinteni nem lehet, de kétségtelen, nogy 

 a tölgycsuma változatossága dél felé, már hazánkban is előtűnik : az észak felé 

 csumátlan tölgyek hazánkban csumásodnak ( Qu. scssilis-hö\ Qu. IVelandii, Qu. aureá- 

 ból Qu. dccipiens, a Qti. lanuginosá-hó\ Qu. Budayana lesz), majd az északon csumás 

 faj hazánkban hosszú-csumás ( Qu. hiemalis a Qu J^obzir-hól), vagy rövid-csumás 

 (var. brevipes Heuff.), vagy éppen csumátlan (Qu Jahnii Simk. M. Növ. L. 1887, 

 146; a Qu. eximbricans Borb. Erdész. Lap. 1887) lesz. A csuma változatossága dél 

 felé klímái jelenség; — var. argeutea Heuff. ap. Schloss. ÖBW. 1854, 114, nomen 

 solum, Schloss. et Vük. FI. Croat. 1869, p. 1049, a Bd, Budán (Svábhegy, Hármas- 

 határhegy), Monor, Drága völgyében és Santa-Croce körül (Fiume). Foliis firmioribus 

 pinnatiíidis, subtus colore glauco perfusis, lobis angulato-lobulatis; — var. Strciinii 

 Heuff. ap. Wacht. 1850, 97, a Bd, Bf parkjában, foliis latís, pinnatiíidis, demum 

 leviter pubescentibus, glabratisque, fructibus pedunculo insertis, ramis tomentosis. 

 Gubacsa : Neurotc7-us lenticularis, N. ostrcus, Dryophanta scutcllaris, D. Quercus 

 folii, Cynips polyccra GiR. (Füred), C. coriaria Hart., Aphilothrix lucida Hart.; — 

 var. platyloba Yuk., ÖBZ. 1880, 152. Formae Ouerc. 1883, 13, fig. 9. A hegycin 

 meg a Bd, emitt Neuroterus ostrcus gubacscsal ; — var. laciniosa Boreau, FI. du 

 centr, Fr, II. 1849, 568, a Bd ; — var. inicrobalauos Boreau, 1. c. III. 1857, 588, a 

 Bd, Kh erdeiben. Gubacsa: Neuroterus ostrcus Oliv. — A Qii. lanuginosa kopa- 

 szabb-ágú eltérései: a Qu. piuuatifida Gm , FI. Bad. IV. 1826, 673, A, Bd, Vanyarcz 

 és Kh hegyein. Gubacsa : Neurotcrtis lenticularis, N. Icviusctihts, N. ostrcus, Dryo- 

 phanta Quercus folii, Cynips caput viedusae Hart., C. giutinosa var. coronata GiR., 

 C. aigcntea Hart. (Vanyarcz). — Qu. peudulina Kit. in Schult. Ö. FI. 1814, 620 

 ( (^11. latifolia VuK.), Tihany és Füred dombjain (Simk, Hazánk tölgyf 29), a Malom- 

 völgyben, de már SzK határában, A hegyein, Szgl erdejében. Gubacsa: Ncui-oterus 

 lenticularis, N. ostrcus, N. leviusculus, a levél felszínén is gyakori, Cynips argeutea 

 Hart., C. caput medusae, C. glutinosa var. coronata, DryopJianta folii L., D. scutcl- 

 laris Oliv., Aphilothrix solitaria Fon.sc. (A körül). — A Qu. Budeusis Borb., Ter- 

 mészet, 1878, 322 (Qu. avibigua Krr., Add. 1863, 50, non Mchx, nec DC), a Qu. 

 pcnd7íliná-í\a.\í kisebb- és bodrosabb-levelű, kurtább-csumás eltérése, nö a Bd, A, 

 SzK, Bf és Kh körül. Gubacsa: Neuroterus ostrcíis, N. lenticularis, Atulricus Secken- 

 dorffii Wachtl (Bd), Cynips glutinosa var. coronita Gir., C. capict medusae, C. argeutea, 

 Dryophanta scutcllaris, D. folii; — var. tridactyla Borb. TTK. 1886, 353 (Qu. paliida 

 Heuff., ÖBZ. 1858, 28, non Blume, 1825 — 26; Qu. lautiginosa vvly. prionota G.hucK, 

 FI. V. Níeder-Österr. 1890, 270), Bf hegyein meg a Bd. Gubacsa: Cynips calyci- 

 formis Gir., Neuroterus ostrcus Oliv., Dryophanta scutcllaris Oliv. Lehet, Szlavóniá- 

 ból került ide, másrészint a Balatonmellék tölgyei nagyon megegyeznek a budai 

 hegyekével, de itt a tölgyváltozatosság mégis nagyobb ; — var. i^u. erispata Stev. 

 Bull. .soc. Mosc. 1857, 386, Gys, \^<\^ K (Qu. undulata Add. 50, Rel. Kit. 110, non 



