Csa,lánfélék, Urticaceae. Kenderfélék, Cannabineae. Fűzfa félék. Salicaceae. 337 



Eperfafélék, Moraceae. 



Morus alba L. 986, SzHW, M. nigra L. 986, ültetik, az utóbbi ritl<ább, előbbi Szgl erd. is. 

 Papyrms papyrifera L. 986 sub Moro, ültetik, Szgl. 



Maciura aurantiaca Nutt. Gen. Amer. II. 1 817, 234 (Joxylon auraiiliaciim) a kh-i gazda- 

 sági iskola kerítésnek ültette; jól beválik, buján nő. 



Keityérfafélék, Artocarpoideae. , 



Ficus Carica L. 1059, Ks elvadult, T kertben. 



28. család. Csalánfélék, Urticaceae. 



364. Urtica urcns L. 984, SzHW. — 365. U. diojca L. 984, SzHW, Hab. 12, 

 17; ház körül, kerítés mellett, gazos helyen, előbbi ritkább; — var. galeopsifolia 

 WiERZB. in Opiz; Naturahentausch IX. 18?,5, 107, Authen. Herb. nr. 41; Kh (Simk.) 

 és Kt nádasaiban, itt kivált a nagy kanáhs mellett (Pokorny i. h. 289; U. galeopsi- 

 folia Blume ?, Mus. Lugd. II. 1855, 10, 145); - var. macrodonta Borb. in Baenitz, 

 Herb. Europ. 1892, 6996, foliis grosse serratis. serraturis hinc et inde fissis. Exem- 

 plaria robusta. Bg mezein Aecidinm iirticac DC. bujálkodik a szárán meg a levele alján. 



366. Parictaria officinalis L. 1052, SzHW. Simk 199, bokros, elhagyott helyen, 

 ház körül a bp, Aliga (Pillitz B.), Aszófö és Vászoly közt. 



29. család. Kenderfélék, Cannabineae. 



367. Cannabis sativa L. 1027, vetik, de a szölló'termelés övében elég ritka, 

 itt-ott (Bd) elvadul. 



368. Huvmlus Laptdus L. 1028, SzHW, erdöszélen, kerítésen elszórva. 



H. Japonicus Sieb. et Zrcc. FI. Japon. fam. nat. 2. nr. 89, 1846, Kh és Al kerítésein elva- 

 dulni kezd (202. old. BouB. TTK. 1898, 445). A mint most a japáni komló, lehetséges, hogy az ős- 

 időben, vagy legalább jóval a botanika előtt a közönséges komló is úgy szaporodott el Európában. 



30. család Füsfafélék, Salicaceae. 



369. Salix alba L. 1021, SzHW, md; — var. vitellina L. 1016, Kh (SzHW). — 



370. vS". rubens Schrank Bay. FI. I. 1789, 226 (S. alba X fragilis) ; var. palustris 

 HoST, Salix, 1828, 24, Sf, Bd; — S. Babylonica L. 1017, ültetik, a Bd partján is; — 

 6". blaitda A'íiüv.RS,. Monogr. Salic. 1867,50^6'. Babylonica X fragilis), a Bd partján. — 



371. 5. fragilis L. 1017, SzHW, Simk. 19, elszórva, md, H, Vd. — 372. 6". triandra 

 L. 1016, nr. 2, SzHW (S. amygdalina a) concolor Koch, Simk.) Bg; var. amydalina 

 L. 1016, nr. 6. Kis-Eörs parti rétjén, F; 1. 294. o.; — -S". pcntandra L. 1016, Khv 

 (SzHW), ültetve AI !. — - 373. S. purpurea L. 1017, SzHW, mint bokorfüz gya- 

 kori (S. monandra et 6^. Helix SzHW). Gyakori rajta a Neinatus gallaruin Hrtg. 

 nevű gubacs; — var. crispula Borb. ined., foliis longis, anguste lineari- lanceolatis, 

 margine, ut in Gentianae crispatae Vis. calyce, revoluto-crispatis. Az Arácson át- 

 futó séd mellett, a faluban, de vadon. — 374-. ^S". parviflora HoST, Salix 1828, 14 

 (S. pnrpurea X rosiiiarinifalia), Sf homokgátján helyenként, Fd régi állomása meg 

 a falu között, elég ritka. — 375. 5. ruhra Huds., FI. Angi. 1762, 423, Kh a Balaton 

 partján, Koloska völgyében A; — 5. vimiiialis L. 1021, Khv (SzHW) n. v. — 

 376. 6". Miriía L. 1019, .Khv (SzHW) erdeiben; n. v. 377. S. ciiwrcn L. 1021, 

 nedves h. elszórva md. H, Vd'(122., 128. o.); — var. splicnoloma Borb ined. (var. 

 spuriaV^\u^\.} FI. Schles. 1857, 186. non Scheich. Cat. 1809^1821, Ser. Ess. Saul. 

 1815, 54, Gaud. Helv. VI. 1830, 269, nec Willd.) foliis lanceolatis, angustioribus, 

 inferne longe cuneatis, H körül; — var. síenoinalla Borb., forma umbrosa, foliis 

 tenuibus, subtus virescenti-pubescentibus, basi cuneatis. H, A nedves, árnyékos h. — 

 378. 5. Rakosina Borb. Erdész. Lap. 1883, 724, ÖBZ. 1883, 360 (S. siíbczi?erea X 



22 



