338 



Fűzfafélék, Salicaceae. Barlangófélék. Salsolaceae. 



piiipnrca) A völgyeiben; — S. subthennalis Borb. exsicc. (Salix sordida Kern. Ver- 

 handl. zool.-botan. Gesellsch. 1860, 257, non Schleich. ex Ser. Ess. Saul. 1815, 65, 

 ncc FoRB.) foliis obovato-lanceolatis, reticulatis rugosisque tomento subfoliari magis 

 persistente differt (Ó-Buda), S. Pontederana Willd. Sp. pl. IV. 661 autem, ex Ponte- 

 derae citatione (Compend. 148, 149) : «S. pumila alpina nigricans, folio elaeagnino 

 serrato» et statione alpina (Mont cenis) omnino diversa arbuscula est. — 379. 6". 

 irrcflcxn Borb. Kert 1899, 12 (S. cinerea X rosmarijnfolia), Salici subscriccae DöLL. 

 FI. Bad. II. 1859, 517 (S. cínereo-repens Wimm.) affinis quidem, sed fere eadem 

 ratione ac 6". rosmarinifolia a 6'. repojtc diversa. Fólia angustiora, superne parum 

 latiora, obverse vei simpliciter lanceolata, inferne angustiora cuneataque, acuta vei 

 breviter acuminata, apice non reflexo (in S. síibseriaa, more 6". irpentis parum 

 reflexo), margine integro vei serrulato, iuniora utrinque pubcscentia, demum gia- 

 brata, subtus more Sa/icis purpiiirac glaucescentia, nonnuUa praeterea etiam viola- 

 scentia. Amenta illis .S". cinereaé similiora, sed paulo minora, praesertim angustiora, 

 Stylus distinctus. Notis ceteris vS". siihsei'iceac aut 6". cinerca-rcpciiíi congruens esse 

 videtur. Sf homokján, Aquincum rétjein. Kőszegen és Rohonczon is. — -S". irrcflexa 

 a vS. rosmarinifolia habitum humilem rcpentemque atque organa illis .S". cinercae 

 minora, nec non colorem pro parte habét, illi ceterum minus similis. Magis vS'. cincrcam 

 in mentem revocat, a qua differt organis minoribus, foliis tenuibus, pube eorum 

 laxa tenui, ramis demum glabratis, origine hybrida etc. — 6". Ihviitbialis Borb. 

 Kert 1899, 12 (S. rosviarinifulia X caprca) ex insula Csepel prope Soroksár, foliis 

 ovato-lanceolatis, nonnullis turionum .S". caprcnvi in mentem revocantibus, supra 

 virescentibus pubescentibusque, subtus sericeo-incanis, superne angustioribus, acutis 

 acuminatisque etc. a .S". irreflcxa diversa. — 3S(). 6". caprca L. 1020, Kh (SzHW), 

 a Bd tetején elég, a partján is, Al, de Bg, Fd, Sf és Tp körül is, a Csapi-iiegyen. 

 A Badacsonyon barkájának ellombosodásából csaknem olyan nag)' levelek lesznek, 

 a minők az ágak levele. Gubacsa : Cecidomyia rosaria Lv^'., C. caprcac Winn.; — 

 var. orhiculata Kern. Verhandl. zool.-botan. Gesellsch. 1860, 248 (var. rotnfidifolia 

 Ser. Ess. 17, non Willd. nec Trautw.), a Bd. — 381. vS". Reichnrdtii Kern. Nieder- 

 Öst. Weiden 1860, 249 (S. cinerea X caprea), a Bd tetején ritka. — 382. 6". rosma- 

 rinifolia L., Sp. pl. 1. 1753, 1020, a « foliis integerrimis, lanceolato-linearibus, strictis 

 sessilibus, subtus tomentosis*, valamint < vS. Intviilis angustifolia Bauh., Pinax 474» 

 S. Intinilis repens angustifolia Lob. Ic. 2, 137 szerint = vS". anguslifolia Wulf. Kh 

 (SzHW), Sf Iiomokgátján bőven, Vd, Tp körül. Sümegen (Kit. mspt. Fol. Lat. 

 3061) ; — var. argyrotriclia Borb. Erdész. Lap. 1887, 236, Sf homokján ritka ; • — 

 var. pratensis Host. Sal. 1828, 15, a széleslevelű eltérés, de belőle keskenylevelű 

 virágzó vessző is sarjadzik, Sf homokján. — K S. rosmarinifolia levele visszáján, 

 Vindornyalak körül, apró laposas, magforma gubacs képződik. 



383. Populus alba L. 1034, SzHW, md. — 384-. P. canescens Ait. Hort. Kew. 

 III. 1789, 405, pro var., Kh (SzHW), Sf, Diplosis globuli RüBS. és Phytoplus populi 

 Nal. gubacscsal (Szépl.). — 385. P. trcmula L. 1034, SzHW, erdőben elszón'a a 

 bp, a Bd partján is. Rajta is él a Plivtopíus v. Batoneiis populi Kirchn.; — var. 

 villosa Láng, Syll. soc. Ratisb. I. 1824, 185, a Bd. — 386. P. nigra L. 1034, SzHW, 

 leginkább ültetik, Sf homokján, Phyllocopíes popiilinus Nal. gubacscsal (Szépl.). 



P. Italica DuKOi, Wilde Baumz. II. 1772, 141 {P. nova Wintekl 1788; P. dilatata Ait. 

 1789, SzHW; P. pyra/nidatis Roz. 1 790, SzHW, ültetik; P. Pannonica Kit. in Bess. En. 1822, 3S 

 nevű cserje alakja -Sf Pemplngiis hursarius L. (Hokváth G.) nevű t^ubacscsal tele van. 



3L család. Barlangófélék, Salsolaceae. 



A sós és gazos hely, házkörnyék növényzete. 



387. Salicornia herbacea L. 3, Fokszabadi sós h. (Kit. Add. 53). 

 Atriplex hortense L. 1053, SzHW, főzeléknek termesztik, néhol (Kh) elvadul. 



388. Atriplex nóvum Winterl, Index 1788 (A. nitcns Schkuhr, Handb., 1803, 

 541, SzHW, A. acuminaizim W. Kit. SzHW), gazos h., Kli, Bf (Sigm. 47), A, Ks. — 



