340 



Paréjfélék, Amarantaceae. Sóskafélék, Polygonaceae. 



acutifoltum Sm. Engl. Bot. XXI, t. 1481, 1805 eltérése, zöldség közt, művelt h. 

 md. — 406. Ch. botrys L. 219, SzHW, mint eró'sszagú dudva kertből, homokos 

 és műveletlen mezon elvadulva md. — Ch. ambrosioides L. 219, amerikai jövevény 

 Kh elhagyott h. (SzHW), n. v. Babócsa (Kit. Bar.). 



407. Salsola Kali L 222, Simk.; hazai alakunk nem a typus. Az autor szava 

 szerint: fólia subulata crassa spinosa, valamint a Flóra Danica 818. képe szerint is, 

 a töalak az, melyet Fenzl a Ledeb. i. h. 798. old. var. crassifolia hirta ^ vagy 

 Pontica Pall. synonymonnal idéz. Ez nálunk a tengermelléken nö. Nem lehet a 

 mienk a 6". Tragus L. sem, mert ez egész meztelen és nagyon hosszú vékonyka 

 levelei vannak. (Lásd Ledeb. 799. old., Gus.soxe FI. Sicul. I. 299. old.). A mi 

 növényünknek legnagyobb része a /j angtistifolia-hoz (Fenzl 1. c. 798) mint f. 

 trichosoma tartozik s ez nö elszórva md, kivált a dp. Szára meg a levele szőrös s 

 hihetőleg a Pallas var. aspe7-a-]i.vd\^' esik össze; ritkán egészen kopasz (var. calve- 

 scens Gren. et Godr. FI. Frange III. 1855, 31), pl Nyíregyházán; — var. tenuifolia 

 Mey. Chlor. Hann. 1836, 470; Moo.-Tand. Chenop. 1840, 136. Bf, Bg mezőin. Ezt 

 a fajtát gyakran a 6". Tragus-sv.^X egyesítik, de a ó". Tragtis egészen kopasz fű. 



408. Kochia scoparia L 221, sub Chenopodio. SzHW, Hab. 13, seprőnek 

 termesztik, elvadul. — 409. K. laniflora Gm. Reise I, 1774, 160 (K. arenaria a. 

 longifolia KocH Syn. 1837, 605, keletibb alak) Kékkút [Salsola aren. Kit. Bar.), 

 Sf, Fd homokján. — 410. K prosirata L. 222 sub Salsola, Sf és Kajár közt a 

 part lejtőjén (Kit. Bar.), Ks száraz dombjain ! — 411. K. sedoides Pall. Reise I, 

 1771, 492, Fok-Szabadi szöllei közt és sós h. (Salsola cinerea Rel. Kit. 5; Fok- 

 Szaladiensis sajtóhiba.). 



412. Sueda maritima L. 221 sub Chenopodio, Fokszabadi sós helyein (Kit. Bar.). 



32. család Paréjfélék, Amarantaceae. 



413. Polycncmum arvense L. 35, a Herniaria foliis longis angustis acuminatis 

 et glabris» Magnói, char. 51 idézete, valamint a franczia termőhely nyomán = 

 P. maius ScHiMP. in lit. 1826 et in Doll, Rhein. FI. 1843, 287; var. pinifolium 

 RcHB excurs II. 1832, 583; frissebb talajon elszórva md; — var. viaticuvi Pall. 

 Illustr. 4. 1803, 57 (multicaiile Wallr. Sched. 1822, 24; var. miiius Neilr.; P. ar- 

 vense Autor., SzHW, b. brevifoliíim Neilr., Simk. elszórva md. — 414. P. Heuffelii 

 Láng, Syll. pl. II. 1828, 219 (P. arv. folio capillaceo L.) a Bd erdős tetején Her- 

 niaria hirsiita társaságában (Simk.) VB, Ks száraz dombjain ! — 415. Amarantus 

 retroflcxiis L. 991, SzHW, Hab. 12 (A. hybridiis Rel. Kit. 10, non L.) md. — 416. 

 A. viridis L. 1763, 1405 (A. Blitum Koch, Simk., SzHW) gazos h. nem közönséges, 

 Ks, Bf, Gys, Kh, H, Récse. — 417. A. commntatus Kern. ÖBZ. 1875, 194; Bd, 

 Füred elhagyott h. — 418. A. Blitum L 990 művelt földön, kivált szőUőben a bp. 



A. caudatus L. 990 mint kerti virág elvadul : A, Bf. 



33. család. Sóskafélék, Polygonaceae. 



419. Polygonum amphibium L. 361, SzHW, s pedig Linné szava szerint a 

 typus a parti alak (var. terrestrc Leers: FI. Herb. 99), az egész parton, a víz közelé- 

 ben, Kis-Örs, Kt is; — var. jinitans L. FI. Suec. 1755, 129 (var. aquaticum Leers, 

 FI. Herb. 1775, 99; var. natans Moench, Enum. pl. Hass. 1777, 328), a tó szélén 

 elszórva a bp, a Zalában F (Boeb. FK. 470), H, a Sióban Sf ; — var. coenosum 

 Koch, Syn. 1837, 617, Almádi és Alsó-Eörs közt a száradó parton (v ö. 105 — 107. o.). 

 420. P. lapathifolium L. 360 md; — var. leucanthcmum Borb., floribus albis, Al, Ko- 



' Eredetileg Tenoré Sylloge FI. Neap. p. 184 (1831.) az autóra, a var. hirta Moq.-T.^nd. 

 Chenop. 1840, 136. későbbi eredetű. — Illustr. 28, 



