344 



Hélyakútfélék, Dipsacaceae. 



typo, var. canesceiite, brachyclini composita; Scabiosa arvensis SzHW), száraz füves 

 h. md, Veszprém (Jutás), Tp és Hegymagasi között. Foliis plerumque pinnatifidis, 

 aut bipinnatifidis, subtus densius canesccnti-pubescentibus setulosisque, dtplotricha. 

 Cl. quondam Heuffelius 1. c. Kn. Pannonicani (non Jacq.) «incanam, stellulato- 

 pubescentein aut stellato-setoso-pilosam* esse dicit. Folioruni pagina infei-ior re vera 

 diplotricha : setulosa, praeterea pilis minoribus plus-minus densis albicantibusque, 

 nonnullis eorum bifidis aut pluribus ex eodem puncto ortis ('«:stellatis - ). Porten- 

 SCHLAG (ma a bécsi udv. múzeum gyűjteményében) Sc. pubescens-ne\<. ítélte; nagyon 

 tökéletlen, a virága színe liizonytalan. 1894. jún. 22. a veszprémi állomás (Jutás) 

 körül, elzárt füves h. fehér-, fehéres- vagy csaknem fehér-virágú is volt, de szárítás 

 alatt a virág inkább megkékült. Ugyanitt kiválóan nó'i példája is sok, s pedig nem- 

 csak a var. canescciis-nek, hanem a következő bt-achycHiiis-ne\<. is. Szép piros (mint 

 ?í Kii. Pannonicá-é\ lila vagy kék virágában a rövid hím satnyás, a bibeszál kinyúlik 

 (flos gynodynamus, imprimis femineus). Sőt a szirom sallangja keskenyebb is lehet, 

 jobban megnyúlik, az egész fészke szebb és teljesvirágúhoz hasonlít. A vajszínvirágú 

 Kn. Pannonica Heuff. Flóra 1856, 52 (Scabiosa arvensis var. ochroleuca Gaud. FI. 

 Helv. I. 1828, 390, Kn. Banatica Neilr. Aufzahl. 1866, 371, Sc. leucantha SzHW) 

 töredéke Haynald gyűjteményében megvan. Wierzbicki Büdöskútnál 1822. június 

 hónapban gyűjtötte, mint apró- és sürű-szörű, szürkéllő füvet. Fehérvirágú Knautia 

 Büdöslcút tájékán mostanában, söt a Kn. arvensis vagy eltérése se terem, Degex is 

 siker nélkül kereste. A régi példa virága csaknem egyenlő. A Kn. arvensis var. 

 canescens inkább hímes (flos androdynamus) és inkább női (flos gynodynamus) 

 virággal változik. Amaz (hím példa) nagyobbfészkü, szélső virágai sugárzók, emen- 

 nek a fészke kisebb, a virágai egyezőbbek, a szélsők nem vagy alig sugárzók. Ez 

 a nöpélda (exemplar femineum) ; — subvar. asccta Borb. foliis omnibus indivisis 

 canescentibus, sed illis Kn. silvaticae 3 — 4 plo minoribus. Fűzfő, Kh, H; — var. 

 iasionea Borb. in Baenitzii Herb. Europ. 7770 (1894), floribus aequalibus cum capi- 

 tulo multo minoribus, praecipuc foemineis, illis Jasioncs plus minus simihbus, stylis 

 longe exsertis. Fűzfő és Jutás körűi. — A Kn. canipcstri Andrz. foliis subtus den- 

 sius canesccnti-pubescentibus, ut in var. canescentc differt; — var. brachyclinis Borb. 

 ined., foliis anguste sectis, capitulo floribusque minoribus, involucro abbreviato, 

 floribus foliola anthodii 2 — 3-plo superantibus, his ovatis vei lanceolatis. Veszprém 

 füves h.. Jutás, Ks, VB, Fűzfő, Gys, Vanyarcz völgyeiben; — var. decipicns Kras. in 

 Engl.: B. Jahrb. 28. köt. 1900, 206, eadem ac var. canescens, sed foliis fere omni- 

 bus, fere ad basim caulis reductis, pinnatifidis ; involucri foliolis ovato-lanceolatis, 

 florum longitudine duplo brevioribus. Jutás füves h. A tengermelléki flóránkban a 

 Knautiá-n^\í ez a termete állandó és uralkodó (Á'. piirpurea Vill ). 



474. Kn. Pannonica Jacq. Enum. pl. Vind. 1762, 22, sub Scabiosa, Obser^^ 

 III, t, 72 (non Heuff.), Borb. TTK. 1896, 336—337 (Scab. montana L. 1762, 143, 

 Trichera P. Borb. TTK. 1894, 489), Kh (Sc. silvatica SzHW, non L. 1762), A, Koloska 

 sédjénél (Borb. Bot. Centr.-bl. 1895, Beih. II. 98), Vászoly, Gys völgyeiben, Büdös- 

 kút felé, Récse, Kanizsa bőv. Csinos piros virágáért kertbe illő; — v^r. dolichodonía 

 Borb. Bot. Centr., Beih. II. 1895, 98, Gys hegyein, Vd és Karmacs körűi, több mint 

 méter magas példák ; — var. angustata Borb. ined. foliis conspicue angustioribus 

 lanceolatis, serratis, longe acuminatis ; rosula centralis florendi tempore viget. \ Kn. 

 intermedia Pernh. et Wettst. praesertim molliter et breviter pubescens dififert. Kh 

 erdeiben Büdöskút körűi (Borb. TTK. 1893 606). Jacquin leírása, képe és eredeti 

 növénye ! valamint Clusius rajza (Pann. 435) nyomán kétségtelen, hogy nem a 

 rozettátlan K. silvatica L. lappang növényünk alatt (v. ö. 161, 218. o.). 



475. Succisa succisa E. 98, sub Scabiosa (Asterocephahis s. Wallr,, SzHW), 

 csak a var. hirsuta Wallr., Sched. 1822, 52, Kh (SzHW), H, Tp nedves rétjén, 

 Kh fészekpikkelye megnyúlik, nagyra nő; — var. stenophylla Borb, foliis lineari- 

 lanceolatis, elongatis; bracteis quoque longis, e basi latiore linearibus, capitulum 

 tripto superantibus, H; — var. incisa Holuby FI. Trencs. 1888, 52, Kh, Tp, Bpest, 

 Békás-Megyer, foliis pinnato-dentatis. — 476. injiexa Kluk, Dykcyon. rósl. III. 

 1786, 56, sub Scabiosa ^.SV. australis Witlf 1805, SzHW). H nádasa m. 



