346 



Fészkesek, Compositae. 



kopaszabb, zöldebb, de a levelének mind a két lapján kevés, lesimuló szőre van. 

 Ilyen a bf példa. Szára szögletes, szőrös. Levele lapos, megnyúlt. Bóbitája vöröslő. 

 Az északibb «^". serotiiitis Whe. -nak nyárelejei nemzedéke. 



490. Steiiactis anmia L. 875 sub Astere, SzHW, elszórva md; — var. coertile- 

 sceiis BoRB. M. Orv. Term.-v. Munk. 1894, 277, Gys völgyeiben. Pécsen kívül Sestina 

 Zágráb, a Gosjak-ió körűi (Richter L.) Horvátországban s Velem körül Yasvárm. 



491. Bellis perennis L., 886 SzHW, Slmk., a bp., Récse, Kh partján is. 



492. Solidago virga aurea L. 880, Kh (.SzHW), Bd a Kőkapu szikláin, Récse. 



493. Linosyris linosyris L. 841 sub Chrysocoma, Kit. Add. 72, Rel. Krr. 111. 

 SzHW, H.^B. 11 a bp. füves lejtőin. 



494. Micropus erectus L. Sp. pl. 1753, addend. numeris haud. notat., post in- 

 dicem a bp. száraz lejtőin Akarattyától íHillebr. 40, Rel. Kit. 111) Zánkáig (Hab. 

 13, 17). SiMKOVics 193, a H.aberl.andt növényét a Filago arveusis-hez vonja, mert 

 Hab. ezt a vidékről nem említi. Minthogy azonban ez a fü a Balatonnál elég 

 gyakori, Simk. kivételével, mások is lelték itt. Hab. is lelhette, annál inkább, mert 

 valóban Filago vulgáris néven a Microptis-hoz hasonló F. arvensis-X. is említi, s 

 magam Micropus-t T., Dörgicse fölött, a Hab. közölte helyen szintén láttam. 



Imila Helenii L. 881, SzHW; Nagy-Récse meg az állomás közt a séd m. 

 bőven, néhol kertben. — 495. /. Gei-manica L. 883, Rel. Kit. 111, Kit. Bar., 

 SzHW, a bp. elszórva, Cccidoniyia ( Diplosis) siibterranea Frfld. gubacscsal (Bf), de 

 a Bd nincs. — 49G. /. ensifolia L. 886, Rel. Kn., SzHW, a bp., de nem gyakori; — 

 var. latifolia Schur En. Transs. 313, Al, SzK sziklás füves h. — 497. /. hybrida 

 Baumg. En. ÍII. 1816, 132 (I. ensif. x Germ.), a szélesebblevelíí Bf Tamáshegyének 

 a tetején, Ks dombjain; — var. pscudocnsifoi-niis Schur, ÖBZ. 1861, 92, a keske- 

 nyebblcvelü, u. i., A. — 498. /. l'rabclyiaua Kern. ÖBZ. 1868, 297 ( I. ensifolia X 

 subhirta), Ks, Al, Kh (Gyötrös) hegyein; — var. subcordata Borb. Bpest növ. 1879, 

 84, Kh. — 499. /. salicina L. 882, ' SzHW, Rel. Kit. 5,^ de csak a száraz-hegyi 

 alakja: a var. stibhirta C. A. Mey, FI. Wiatka, 1848, 46, (I. obvallata Kit. Add. 73, 

 1863) a bp, itt-ott (Bd) megszakadva, Kt. Szára lent, valamint az alsó levele borzas, 

 a ritka I. Hetniscá-é Morettí, Diar. phys. Ticin. IV. 1822, 54 kopasz. Ha az északibb 

 /. salicina a régibb nedvesréti typus, akkor az /. subhirta a száraz talajon vált lei 

 belőle (260. old.). — 500. /. seniihirta Borb. Ak. Közi. XV. 1878, 372 il. hirta X 

 subhirta; I. Ménesiensis Simk. ÖBZ. 1889, 13 \ a kh-i hegyeken. — 501. /. hirta 

 L. 883, Hillebr. 40, SzHW, hol ágas, hol ágatlan, vagy vegyest a bp ; — var. 

 angustata Borb. in Beck, Monogr. Inul. 1881, 30, VB, Gvs. — 502. /. ocnlus Christi 

 L. 881, Rel. Kit. 111, a bp. száraz lejtőin VB-töl T-ig (H.\b. 17), Kh (SzHW), Fok- 

 Szabadi (Kit. Bar.). — 503. /. squarrosa L. 861, sub Conyza, SzHW, non L. Sp. 

 1763, 1240 (I. Conyza DC, Simk.), a bp. elszórva, H. — 504. /. Britannica L. 882, 

 SzHW, Simk., md ; — var. angustifolia Boenn. FI. Monast. 256, 1824, Al, Kh. — 

 Az Inula hazánkban a szöUőtermelés kísérője. Jó bortermő h. so\: Innia szokott nőni. 

 A Balaton mellékén kevesebb (279. o.). 



505. Pulicaria pulicaria L. 882 sub Inula, SzHW, nedves h. md, de inkább 

 csak szálonként. — 500. P. dysenterica L. 882 sub Inula, SzHW. u. i.. H, Kt. 

 A nőalak (gynodynam) : var. Tauiica M. Bieb. FI. Taur.-Cauc. III. 1819, 575 (P. 

 uliginosa Stev., DC. Prodr. V. 478, non Hokfms. et Li.nk, P. Stevenii Nvm. Syll. 19), 

 Ks, Bd-Tomaj, Szgl partján. 



507. Buphthalmum salicifolimn L. 904, Khv (SzHW) n. v. 



Heiianf/iíis anmius L. 904, olajnak termesztik. - H. f/tberosus L. 905, néhol kertben, Ks 

 zal) közé takarmánynak vetik i csicsóka). 



508. Bidens tiipartitus L. 831, SzHW; nedves h. md. — 509. B. cernmis L. 

 832, SzHW. rendesen sugárzó fészekkel, u. i., H. — B. annua SzHW (.-). 



510. Anthcmis Austriaca Jacq. FI. Austr. V. 1778, 22, Sadl., SzHW, a bp. 

 munkált h. szálonként, Vd körül is. — 511. A. tinctoria L. 896, Sadl., SzHW, 



' A Rcliqiiiae Kitaibrlianar Itcr Baranyense-je több helyen Árocsi községet említ, a mi két- 

 séi^telenül Arács, a lialatonmelléki közsé<fek között. 



