348 



Fészkesek, Compositae. 



Sz. Mark szigetszirtjére, mennyi töméntelen ott, ugyan olyan körülmény közt, az 

 ArteDÜsia saxatilis, söt ugyan olyan kísérői vannak, a mely mediterrán füvek ma 

 Bf hegyein is bőven és jellemzően nőnek (Acthiunema saxatile, Scilla autumnalis, 

 Hippocrepis comosa, Lepiduiin graminifolium, Onosvia arenai-imn stb.). Az ősidőben 

 a magyar tengerpartig A. saxatilis is egyenletesebben nőtt. Később a közbe eső 

 helyekről eltűnt, de hazánk két végpontján, mint természetes emlék fönnmaradt. 

 A Balaton mellékén lassan fejlődik. Apró fészekvirágzatát már jún. közepén látni, 

 júl. végéig alig fejlődött valamit, 1894. sept. 9-én még nem virágzott. Sarjról azon- 

 ban nagyon gyarapodik. Hogy Túl-a-Dunán sok helyére: a Mecsekre, a Balaton 

 és Fertő mellékére stb. külön-külön történetesen hurczolódott volna be, alig gon- 

 dolható, másrészt oly későn érlel magvat, hogy már ezért is nehezebben hurczo- 

 lódhatik szét. A tengerparton (Novi, Zengg, Cirkvenica) a Cecidomyia tubifex Bé 

 gubacsa is bőven nő rajta, a Balaton mellékén nem láttam. Túl-a-Dunán kívül 

 hazánkban csak Csiklova szikláin terem (Heuff. Enum. pl. in Banatu 96), ellenben 

 Szerbországból (Rtanj), a magyar meg a horvát tengerpart számos helyéről, Krajnából 

 (Nanos) valamint Alsó-Ausztriából (Mödling, Eichkogel) is megvan gyűjteményemben. 



529. A. Pontica L. 847, Szgl bazaltján (Kit. Add. 82), Bf (Simk.), Hegymagasi 

 körül. — 530. A. cainpestris L. 846, SzHW; Hillebr. 40, md ; Bt sérülés utján 

 elmolyhosodott levelekkel; Fd Cecidomyia ar/^w/wm^' Bé gubacscsal. — var. sericea 

 Fr. Nov. 1828, 266 a tőalakkal, de jóval ritkább. — 531. A. A2istriaca Jaco. Fi. 

 Austr. 1, 1773, 61, T (Hillebr. 40) lejtőin, kivált a keleti oldalon (Borb. in Baen. 

 Herb. Eur. 7725, 1894, et Schultz herb. norm. 3525) — 532. A. scoparia W. et 

 Kit. Ic. 1801, t. 65, torzlófü, száraz mezőn, lejtőn Kh (SzHW), H, Zánka (Hab. 13), 

 Bd, Kis-Eörs, Akaii. — 533. A. vulgáris L. 848 md. 



534. Gnaphalimn silvaticum L. 856, SzHW, (G. silvestre? Hab. 17, T) maga- 

 sabban fekvő erdőben Kli, Vállus Bd, a Csapi-hegyen. — 535. G- ulignwsum L. 

 856, SzHW, a parton ritka: Kh, Récse. — 536. G. luteo-album L. 851 iszapos h 

 Kh (SzHW), Bd (Simk.), F, L.-Tomaj és Tp közt, Bg, T. — 537. G. dioicum L. 

 850, Kh ! (SzHW) hegyein, a Csapi-hegyen. 



538. Helichrysum a7-enariuin L. 854, sub Gnaph. Kh (SzHW), Gys völgy,!. Kék- 

 kút (Kit. Bar), Fd régi állomása körül homokon, N. -Bajom és Mesztegnye közt. 



539. Filago Gcrmanica L. 857 sub Gnaph. (G. canescens Jord.), Kh (SzHW), 

 Bd (Simk.). — 540. F. apiculata Sm. Phytol. 1846, 575 (F. hitesccns Jord. 1846) 

 Büdöskut (Kh) fölött s a Köcsitónál (A.-Eörs) ritka. — 541. F. viontana L. 857, 

 sub Gnaph. Kh (SzHW), Hd-Tomaj, Récse száraz mezőin. — 542. F. arvensis L. 

 856. sub Gnaph., SzHW, Simk. {F. vulgáris Hab. 13, 17, non Lam.) a bp., Récse Vd, 



543. Carpesium ccrmium L. 859, Bd (Re). Kit. 5, Add. 84), Szgl ! (Sig.m. 46), 

 Kh erdeiben, de csak szálonként; a Tátikán (Piers!). — C. abrotanoides L. 860, chinai 

 bevándorolt fű, Khv (SzHWi, n. v. Simk. 192 csak a Drávától közli. 



544. Scnecio vulgáris L. 867, SzHW, Simk. md. — 545. 6". viscosus L. 868, 

 Kh (.SzHW), Bd, T hegyein. — 54(>. -S". silvaticus L. 868 a Bd lejtőjén Tomaj 

 felé, — 547. S. tenuifolius Jaco FI. Aust, III. 1775, 42 (S. erucifoliiis Sadl. non L. 

 S. ternifolíus SzHW, lapsu calami) Bf, Kh, F I füves bokros partján. — 548. 

 jacobaeus L. 870, SzHW, Hab. 17, bp. — 549. -S". barbarcifolius Krock. FI. Siles. 

 II, 1790, 421, BoRB. FK 469 (S aquaticns SzHW, non Huds.) md. — 550. 5. dorius 

 L, Syst. X, 1759, 1215, Sf és Kijiti közt réten, Sf, Lepsény felé a vasút m. — 

 551, vS". palndosus L. 870^-, Kh (Árv.), F, Al partján nádasban ritka. 



552. Ercchtites hicracifolia L. 866 sub Senecione, amerikai jövevény, apró 

 példáit Czakó Kh partján (Borb. ÖBZ. 1893, 68) szedte, a Tátikán (Piers ap. Borb. 

 TTK. 1893. 48). 



b) Csöves fészkesek v. bogácsneműek, Cynerocephalae. 



Calcndula o/Jicina/is L. 921, kcrtl)cn, néhol elvadul, de nem marad meg. 



553. Echinops multijlorus Lam. FI. Fr. II, 1778, 2 (E. sphaerocephahis L. Sp. 

 pl. ed. II. 1763, 1314, pro parte, et aut Hung.; E. paniculatus Baumg. Enum. stirp. 



