350 



Fészkesek. Compositae. 



(Sz. -Endre, Zujrligct, Pest és Soroksár közt, Török-Bálint) elszórva, a Balatonnál 

 ritka, csak Ks körül;' — vax. angustifolia Schrank, Bay. FI. II. 1789, 376 (C.atnara 

 Aut. Hung., SzHW, non L.), Vászoly erdó'szélén és tisztásain. A C. jacea olyan 

 soktagú, alakjai annyira összevisszakeverednek egymással, hogy eltéréseinek geo- 

 gráfiai határát kikerekíteni vagy vele a vidéket jellemezni lehetetlen, legfeljebb úgy, 

 hogy egész csomó bélyegre vagy az alakoknak összevisszakeveredésére szemet 

 hunyunk. Az Ak. Közi. XXIY. (1891), 621. old. olvassuk, hog'y hazánkban typusos 

 C. jacea nem teremne, túl-a-Dunán, valamint a Duna középtájain a C. Pannonica 

 (Heuff.), az Alföld keleti szélein le az Aldunáig a C. Rocheliana Heuff. stb. helyet- 

 tesítené, a vidékünkön termő más eltéréseket elhallgatván. Ezzel szemben ki kell 

 tüntetnem, hogy az i. h. a búzavirág emez eltéréseinek systematikai bélyege nincs 

 közölve, másrészint a C. amara var. Pannonica eredetije a M. N. Múzeum gyűjte- 

 ményében nem a barnáspikkclytí, hanem a fehérpikkelyü argyrocoma. Továbbá az 

 itt szóba került eltérések geograíiailag külön nem válnak, hiszen csak a Balaton 

 mellékén négy alakja nö. A C. Rocheliana (Hkufk.) hazánk délkeleti részének szintén 

 nem egyetlenegy jellemzője a yíjrm-csoportból, sőt a C. jacea /acerd-tól alig külön- 

 bözik. Vele vegyest nő a C. Bauatica RocH., in Rchb. FI. Germ. excurs. 1831, 

 213,^ a C. indtirata Janka {C. pratensis Koch, non Thuill.) stb., úgy hogy geo- 

 gráfiai területek szerint szétválasztá.sa az eltéréseknek teljes lehetetlen. — 560. C. 

 stetiolepis Kern. ÖBZ. 1872, 45, Kh (C. austriaca et C. Ph?-ygia SzHW, non L.), 

 Al ! — 5(il. C. axillaris Willd. Spec. plánt. III. 1800, 2290, SzHW (C. mon- 

 tana Hillebr. 40 ! SzHW) a bp meszes sziklás helyein, a Bd n. v. — 562. C. 

 cyanus L. 911, SzHW, elég ritka ; — var. albiceps Borb., fl. alb. Kh ; — var. 

 rhodoleuca Borb. ined. petalis extus albis, intus rubicundis. A keszthelyi temető- 

 ben. — 563. C. scahiosa L. 913, Rel. Kit. 6, SzHW, Herm. II. 2'í>\.má\ Bf Aulax 

 Rogenhoferi Wachtl gubacscsal; — var. sublucida Borb., Vasvárm. 193 Szgl erdő 

 szélein, a'Bd. — 564-. C. Biebcrstcinii DC. Prodr. VI. 1837, 683 ( C. panicnlaia Sadl.. 

 SzHW, Hab. 16, non L.) md. — var. Rhenana Boreau, Fl. Cent. 1857, II, 355 az 

 előbbivel. — var. megamelas Borb. ined. habitu crassior, capitulis conspicue maio- 

 ribus, macula nigra squamarum duplo maiore, veluti in C. triniaefolia Heuff. et 

 var. eius Tordae Borb. ined. (var. uvibrosa Simk. M. Növ. Lap. 1879, 52, non Huet, 

 Rcut. Ind. (^enev. 1856, 4), longius fimbriata. A Badacsony tetején, bazalt sziklán. — 

 565. C. solstitialis L. 917, Kh (SzHW), Szgl és Tördemicz!, Bd és T közt helyen- 

 ként (Hab. 13), Ks, Akarattya, Lepsény és Kajár közt az út mentén. 



566. Carthamus lanatus L. 830, Rel. Kit. 111, Sigm. 47, Wierzb. mspt 30 

 (Ederics felé, Bece foknál), SzHW, Hab. 13, 17, a bp. Ks-től kezdve út mentén 

 töviseivel alkalmatlankodik. C. tinctoi'ius L. 830, termesztik; vadsáfrány, porsáfrány. 



Silyhim Marianuni L. 823, sub Carduo, Kh furdöparkjál^an 1891, mint kerti szökevény. 



567. Onopordon acanthiiim L. 827, SzHW, Hab. ház körül haszontalan kóró md. 



568. Carduus nutans L. 821, SzHW, — 569. C. acanthoides L. 821, SzHW, 

 Hab. 13, 18, md. — 570. C. colliniis W. et Kit. Ic. t. 232, 1807. és 571. C. cri- 

 sptis L. 821 Kh (SzHW) hegyein, n. v. 



572. Cirsium lanccolahan L, 821 sub Carduo, SzHW, Hab. 13, md. — var. 

 silvaíicmn Tau.sch. Flóra 1829, 1 Erganz. 38 (C. nemorale Rchb. 1831) Bd. — 

 573. C. eriophorimi L. 823 sub Carduo ( C. decussatiim Janka) csak a var. platyo- 

 nychinum Wallr.: Sched. 1822, 448, Kh (Carduus erioph. SzHW, Cirsium e. Simk.), 

 Kh és F közt ! a parton bokros h., a páhoki kőfejtőnél. — 57-4. C Boujarti Pxll. et 

 Mitt. Iter 1783, 143, t. 13 ! sub Cnico, SzK és VB közt ritka (206. o.). A C. spathu- 

 latum Moretti pl. Ital. dec. 3, 6, 1822, mind a kettőtől kopasz (nem gyapjas) fészkére 



' Non C. Banatica Keiín. ÖBZ. 1872, 120, nec C. jacea Baiiaíica Wierzb. ap. Rociiel, 

 Bot. Rcisc, 1838, 44; Flóra, 1840, I. 379, absq. diagn. — Centaurea jacea L. var. Banatica Wierzb. 

 «cane.scens, capitulis Ijractcatis, involucri foliola infima appendice fitnbiiato-partita, sub.sequentia 

 apijcndice inegularitcr laceio-fimbriata, sui)rema ciliata. A C. jacea var. ■[) Koch parum tantum 

 differt vestitu ct foliis capitulum fulcrantibus» Oravicza. Heukk. in Sched. Levele fehérmolyhú. Jó 

 széles, a felső ép; fészke jó nagy. 



