352 



Fészkesek, Compositae. 



is helyes lehet, kivált a bd-i öböl rétjéről; — var. Danubialis Jacq. En. 1762, 139 

 (L. hastilis L. 1763, Hieraciuni Danubiale Poll. Hist. pl. Pal. 11, 1777, 385, non 

 BoRB.), Bd (SiMK.), Kh, Büdöskút felé, H, Vd. 



597. Tlirincia hirta Roth, Catal. bot. I. 1797,98, a bd-i öböl rétjén s T (Hab. 

 12, 17). Magam itt nem láttam, de Vindornyán és H körül, nedves lápon valóban 

 terem (Th. Leysscri Wallr. Sched. 1822); — var, nudicalyx Lagasca, Elench. 24, 

 n. 316, 1816 pro spec. (Th. psilocalyx Lagasca apud Rchb. Pl. crit. 1830, 995! et 

 ap. Mérat, Ann. d. sc. nat. XXII. 1831, 106 — 107, Leontodon psilocalyx Mérat, 1. 

 c. 106), Vd és H nedves lápján; — v^.x. stibglabra Borb. ÖBZ. 1888, 351 (Th. hirta 

 X nudicalyx) u. i. Foliis runcinatis subruncinatisque hirtis, anthodio denique gla- 

 brato, hirsutie basi calatliidii remanente. 



598. TragopogOH maioi- Jacq. FI. Austr. l. 1773, 19. SzHW. — 599. T. orientális 

 L. 789, Kit. Add. l04 (T. o., undtdatus et pralensis SzHW. Hab. 12) md (280. o.j. 



T. cam/s W. ct Kit. in Willd. Sp. pl. III. isno, 1493 T. floccosus W. et Kit. Ic. t. 112, 

 1802), Kh (SzHWi; aligha helyes. 



60(). Scorzonera Austriaca Willd. Sp. pl. III. 1800, 1498, SzHW, Kit. Add. 

 104, Rel. 112 ivar. latisecta Simk. 195 absque diagn.) a bp mészkó'szikláinak mor- 

 zsalékán; A, Bf, Kh (Cserszeg), Atilax scorzoncrae GiR. szárgubacscsal ; — var. 7iova 

 WiNTERL 1788 (var. angustisecta Simk. 195 abs. diagn ; var angustifoUa Rchb. FI. 

 Germ. exc. 1831, 275, SzHW, non L.), Kh, Bf, A. — 601. 6". parviflora Jacq. FI. 

 Austr. IV. 1776, 3, a Balatonnál hely nélkül (Kit. Add. 105), Fokszabadi (Kit. Bar.), 

 a Bd, Bd-Tomaj, Kh kissé nedves rétjén. — 602. ^. Hispanica L, 791, Kh (SzHW), 

 A (Kit.), Bf hegyein. — 603. 6". pvrpurca L. 781 (S. p. et rosea SzHW), Kh, kivált 

 a Cserszeg és Gyötrös füves h., Gys völgyeiben. 



604. Podospcrmmn Jacqiúnianum Koch, Syn. 1837, 425, Bf (Simk.), VB, Al, 

 Ks, Sf, Szántód, F füves h. — 605. P. laciniatuin L. 791, sub Scorzonera, Kh 

 (SzHW), Fokszabadi (Kit. Bar.), T partján (Simk.), Sf homokos h. 



606. Picris hieracioidcs L. 792; var. riidcralis Schm. in Willd. Sp. 111. 1800. 

 1558, a bp. száraz bokros helyein. 



607. Sonchiis oleraccus E. 79él- íz, /i, SzHW, müveit földön md; — var. integri- 

 foliusWkhhu. Sched. 1822, 432, H; — var. laceriis Willd. Sp. III. 1800, 1513, Al, 

 Bd-Tomaj; — var. triangularis Wallr. i. h. VB. — 608. .S". asper E. 794 leginkább 

 mint var. pungens Bisch. Beitr. 1851, 222 szálonként művelt földön md. — 609. ^. 

 arvensis E. 793, SzHW, Simk. 196 (S palustris Árv., vix E.), nedves h., nádas 

 körűi md; — var. uliginosus M. Bieb. FI. T.-C. II. 1808, 238 md. 



610. Lactiica perenuis E. 796, a Bd (Kit. Bar.) — 611. L. muralis E. 797, 

 sub Prenanthe, SzHW, a bp erdeiben. — 612. L. quercina L. 795 (L. sti'icta W. 

 et Kit.), Bd erd., Bd-Tomaj szöllei közt (W. et Kit. 48), VB (Rel. Kit. 112); var. 

 Chaixii ViLL. Prosp. 1779, 33 (L. sagittata W. et Kit. le. 1799, t. 1), a Balatonnál 

 (Rel. Kit. 112), a Bd erd., Sf a Sóstó akáczosában ; — var. senúiiitcgra Borb. 

 Budap. növ. 1879, 93, Bd. — 613. L. scariola E. 1763, 1119, SzHW, müveh, 

 gazos h. md ; ■— var. integrifolia Bogenh. FI. Jen. 269, 1850, Kii, Büdöskút felé. 

 Szgl, Bd. — 614. L. saligna E. 796; A (Rel. Kit. 112), Kh (SzHW), Bd, Sóstó 

 körül s egyebütt Sf, Páhok. - 615. L. viviinca E. 797, sub Prenanthe, Kh (SzHW), 

 Bd (Simk.), Bd és Aszófö közt, T (Phocnixoptis v. Rchb., Hab. 13, 1 7). Bf, A (Rel. 

 Kit. 6, Add. 108), Szgl, Rf .sziklás hegyein. 



L. sativa L. 795, kerti saláta, termesztik. 



616. Chondrilla iuiicca E. 796, SzHW, száraz lejtó'n, mezőn md; Al partján 

 csaknem fölismerhetctlenül eltorzult ; — var. acanthophylla Borkh. in Beck. FI. 

 Frankf., 1828, 311, a Bd. 



617. Taraxacuvt tarnxacum E. 798, sub Eeontodonte (T. off. Wigg., Simk. 

 196) md. — 618. T. corniculatmn Kit. in Schult. Ö. FI. 1814, 2, 406 sub Eeont. 

 (L. glancescens M. Bieb. FI. T.-C. III. 1819, 530), Kh (SzHW), T (Simk.), Bd, Bg, 

 Fd, Sf homokos mezein. Gys hegyein és völgyeiben csaknem olyan nagy, mint az 

 előbbi, de a levele meg a gerincze fogasabb, a fészekpikkely is olyan, a minő a 



