Fészkesek, Compositue. 



355 



florescentia cymoso-umbellata: Kh hegyein ritka; — var. aproles Borb. ined., differt 

 ab omnibus formis in NP. 1. c. enunieratis, rhizomate crasso astolono, ab H. pseudo- 

 sabino umbella magis illi H. auricu/oidis simili, longi- atque nigriseta, foliis paulo 

 angustioribus, ab H. auriculoide defectu stolonum, foliis illi H. cymosi siniilioribus, 

 sed micro- atque pycnosetis, inflorescentia umbellata, a H. Budensi XP. 741 (1885) ^ 

 stolonibus nullis, foliis lanceolatis, haud linearibus, colore H. pseudosabini, involucri 

 squamis nigricantibus, longe villosis. A Bd felsőbb vidékén, a nevezett szülök közt 

 ritka; — var. Svevoium Borb. in sched. 1888 (H. s\y^tx-auriculoidcs X pseudosabi- 

 mim ; H. Btuiense NP. 1885, non Borb. 1876), foliis, ut in H. glaucescente elongato 

 lanceolatis, acutis, longe atque dense setosis, laete viridibus ; inflorescentia laxe 

 cymosa, subumbelliformis, canescenti-floccosa, insuper cum capitulo nigrescenti 

 longe atque dense villosa. Ab H. auriculoide pedunculis crassioribus canescentibus, 

 capitulo maiore nigricante, inflorescentia etiam umbelliformi, nec non habitu quo- 

 dam modo H. cyvioso simili etc. differt. A budai Svábhegy, Farkasvölgy meg a Bd 

 árnyékos füves h. — «40. ^//. cyviosum L. 1763. 1126, XP. 401, Kh (SzHW). YB ! 

 hegyein; — var. pseudosabiiuí)n NP. 408 a Bd füves, sziklás h., Gys völgyeiben, 

 Arács Koloska sziklái körül, VB; — var. odotitophylluvi Borb. ined., robustum. grandi- 

 ét latifolium, foliis distincte dentatis, umbella grandi, a Bd s Magj ar-Ürög hegyein 

 (RiCHT. L.!); — var. chrysophais NP. 403, foliiS late obovatis, Al, Bf hegyein {H. 

 cymosiim Sadl.) ; — var. geotropum Borb. ined., stolonibus subterraneis elongatis, 

 Gys völgyeiben; — var. Xestleri Vill., Voy. 1812, 62; Schultz, Archives de Flore 

 1858, t. IV, fig. 1. foliis elongato-lanceolatis, dentatis, a Bd felsőbb tájának tisz- 

 tásain. — 641. H. cchioides Lu.mx. FI. Poson. 1791, 348, T Rel. Krr. 6, 112), Bf 

 (SiGM. 48), Kh (SzHW), Kékkút (Kit. Bar.); — var. albocinercum Rupr. FI. Petrop. 

 1845, 642; vnnoriceps NP. 486 Bg mezein; — var. cfianthodium Borb. \'asvárm. növ. 

 200, Fd régi állomása meg a falu között. — 042. H. cineraim Tausch, Flóra 1819, 

 463, Ergánz.-Bl. I. 1828, 60, NP. 508; — var. Balatonense Borb. TTK. 1894, 499, 

 capitulis maioribus, cum floribus usque 16 mm. longis, inflorescentiaque pseudo- 

 dichotoma, non ad H. seügcrum T.ausch, sed ad H. cineieiDU peitinet; differt tamen 

 stolonibus nullis, capitulis eglandulosis longe (5 mm.) villosis, squamis parum lati- 

 usculis, caule sparse setuloso, foliis dense setosis, a var. Thayensi NP. 508 praeterea 

 squamis non albicantibus, imo canescenti-nigrescentibus, longius villosis. Longise- 

 tum, praecox, caulis repetito-bifurcus, usque multiflorus, apice racemosus vei corym- 

 bosus, capitulis laxis. Reliqua cum descriptione in NP. citata convenire videtur, 

 Sf, Jutás füves friss földjén néhán}^ szál, de Bf kopár hegyén elég bőven tH. 

 leucoccph. X erianthodium r). — H. saxatilc Jaco. Obs. II. 1767, 30 Kh hegyein (Arvav, 

 in Kit. itin. Baranya, Neilr. Aufz. 140); nehéz kérdés, nőtt-e itt az utóbbi század- 

 ban; magasabb vidéken terem; hiába kerestem. Talán lekopaszodott H. Castri- 

 ferrei} — H. ]]'icsbauriauui)i Uechtr. in B.\exitzii Herb. Europ. Prosp. 1879,5, 

 Deutsche Botan. ^Monatschr. 1884, 102, a Bd nyilt füves lejtőin (Borb. TTK. 1894, 

 47), Koloska sziklás h. A határában, SzK mellett az Apácza-fara köves helyein. — 

 Ah;H. Daniibiali mox sequente differt caule scapiformi, aphyllo, vei monophyllo, 

 foliis minoribus angustioribusque magis incisis, setis rigidioribus, capitulis minori- 

 bus, canescenti-floccosis, squamis angustioribus, a H. Hetiffelii Gris. Comm. 1852, 

 56, praeterea capitulis glandulosis ; — var. .j Pilliciamim Borb. ined., foliis breviter 

 petiolatis, ovatis vei late ellipticis, dentatis, dense atque rigide setosis, anthodii 

 foliolis latioribus H. Danubialis, a quo caule scapiformi aphyllo vei monophyllo, 

 setis multo rigidioribus etc. diversum. VB, SzK sziklás h. — 644. H. Danubialc 

 Borb. TTK. 1877, 436, 1879, 322, Bpest. növ. 97. A-Koloska és SzK sziklás h. — 

 645. H. bifidiim Kit. in Horn. Hort. Hafn. 11. 1815, 761, Gys völgyeiben; — var. 

 phatu tadeimnn Borb. ined. glandulis pedunculorum atque capituli non multis, flocco 

 emargentibus. Gys hegyein és völgyeiben. — 646. H. silvaticum L. 803, pro var. 

 H. viurorum : sűrűbb erdőben Kh [H. murorum SzHW), Bd. VB; — var. niicran- 



' h H. Biidcnsc Borb. TTK. 1876, 36, régibbkeletü, kétségtelen fajveg^ülék, azért H. Budense 

 NP. ellenében nevet nem cserélhet, ellenben az utóbbi valószinüleg a H. Sverori/m-ma.\ esik össze. 



