356 



Fészkesek, Compositae. 



thernum Froel. in DC. Prodr. Víl. 1838, 216 (var. microcephalum Uechtk.) a Bd 

 árnyékos h. ritka, Csapi-hegy; — var. ovalifoliuni Jorü. Observ. 7-e fragm. 1849, 

 33, Gren. et GoDR. FI. Franc. II. 375; foliis oblongis vei late ellipticis, basi liaud 

 cordatis, imo rotundatis vei breviter angustatis, subtus glaucescentibus, mediocriter 

 dentatis, folio caulino solitario minőre. Kli, Bd, VB, SzK erdeinek sziklás li.; — 

 var. multisctum Uechtr. in Baenitz lierb. Europ. n. 2540, 1876, G. Beck FI. N.-Ö. 

 1297,^ Bd, Bd-Tomaj, VB, SzK, valamint a I:)udai Zugliget sziklás, bokros h.; — 

 var. ^rí3;;íí//V6';7/í;' Borb. ined. foliis basalibus et caulino infimo maximo ovato-cordato, 

 sparse piloso, supra glabrato, ramis canescenti-tomentosis. Bd sziklás és árnyékos 

 tetején, valamint a Zugliget Csillagvölgyében; — var. subplumbeuni Borb. Vasvárm. 

 növ. 201, Gys völgyeiben ritka. — 647. H. praecox Schultz, Bip. Pollichia Vlll. 

 1850, 44, IX. 1551, 35, Archiv. 1854, 21, 232, a Bd erdeiben. Az évszakbeli más- 

 formaságnak nevezetes példája (294, 298. old.). H. murorum L. 802 saepissime 

 cum H. silvatico confusum, Upsaliae in muris crescens, fide Friesii Epicr. Hier. 93 

 et Wahlenbergii idem est ac H. caesiiim Fr., itaque huic anteponendum. — (>4-8. 



H. vulgatuvi I'r, Nov. 1819, 76, SzK, A, Bf (Aulax hicracii Buché gubacscsal), Bd, 

 Kh és Gys erdeiben, a H fastigiatiim Fr. Symb. 1847 — 1848, 119 (non T.JiU.sch, 

 Flóra 1828, Ergánz.-bl. 59) csak a typusnak nagyon ágas alakja, vele vegyest; — 

 var. approximatum Jord. Cat. Dijon. 1848, 20, Gren. et Godr. 1. c. SzK ; — var. 

 sciaplíilum Uechtr. in Baenitz, Herb. Europ. 3032, 1877, Schultz, herb. norm 2363, 

 G. Beck 1. c. 1296, VB, SzK, AI, Bd árnyékos h. (H. Schoenbrunnense G. Beck 



I. c. 1288); — var. rosulaüi?n Gris. Comment. de distr . . . Hier. 1852, 42, SzK 

 Apácza-faránál. — 049. H. Castriferrei Borb. Vasvárm. 201, Bf erdeiben, A-Koloska 

 körül, SzK Apácza-fara sziklás h. — 650. H. racernosum W. et KiT. in Willd. Sp. 

 pl. III. 1800, 1588, Bf (SiMK.), Bd meg a Csapi-hegy körül, inflorescentia elongato 

 racemosa, non aut vix crinita; — var. Styi-iacum Kern. in Baenitz Herbar. Europ. 

 3028, 1877, ÖBZ. 1879, 93, Borbás, Vasvárm. növ. 323, Uechtr. in Oborny. FI. v. 

 Máhr. 606, 1885, Willk. Führer 1882, 451, inflorescentiae ramis ramulosis cum axe 

 inflorescentiae plus minus crinitis, a Bd tetején, a iinea .szélen ritka. A Hierachunok 

 Sabaudum-csoportja fajainak a szára, körülbelül a virágzat elágazásának kezdetéig, 

 tübbé-kevésbbé kcményszó'rü szokott lenni, a szép fehér hajzat a virágzaton keresztül 

 csak ritkább fajokon vonul végig. Kitaibel képe aprószörü, nem hajzatos, az inflo- 

 rescentia leírása sem említi. Frie.s (Epicrisis 128) nyomán, ki a Willdenow és 

 Wald.stein eredetijét examinálta, kopasz vagy kevésszó'rü,- V. ö. Preissmann, Mittheil. 

 des naturwrss. Vereines für Steierm 1894, 73; — var. H. sessiliflonivi Friv. jVI T. 

 társ. Évkönyv. IV. 1840, 205, t. 11, a Bd erdeiben. — 651. H Sabaudum L. 804 

 (H aiiiíunnale Gris.) Bd, a bakónaki völgyben, a Csapi-hegy alatt, az előbbieknél 

 ritkább, Kh (SzFlVVj. Eltérése a H. Dinariciim Fr. Epicr. 1862, 106, Borb. TTK. 

 1894, 498. Fries ugyan az Alpestiiák közé sorolta, de az ö examinálására itt ráillik, 

 hogy < interdum et bonus dormitat Homerus*. Szerencsére H.aynald gyűjteményé- 

 ben megtaláltam a H. Dinaricum origináléját a //. elaUim közt (1357. sz.) s az 

 1361. sz. a. tettem. A H. racernosum földrajzi elterjedése köréből való. A termő- 

 hely (Grebengrad, Belovár-Körös vm.), a gyűjtő (Schlosser) és Fries írása nyomán 

 kétségtelen, hogy a H. Dinaricum origináléja, de az Alpesiria fajaitól merőben 

 különböző. FRiES-t a felsőbb szárlevelek nyeletlensége vezette tévedésre, de az egész 

 növény termete és valamennyi bélyege a Sabaudum-Q,?,o^ox\.é. A virágíésiek nyele 

 szürkésmolyhú és apró bracteák vannak rajta, már ennek is a Sabaudtnii-csoportha. 

 kellett volna vezetni az examinálóját. Valóban a fí. Diiíarictim a H. Sabaudum-nak 

 alacsony, felemás-Iombú, kevésvirágú, hirtelen apróbbleveles-szárú eltérése, virágzata 

 hajzat nélkül. A Bd ritkás erdejében, Vászoly völgyeiben, nyugaton Graz (in silvis 

 ad Maria-Grün, légit E. Preissmann), Sz -Gotthard (Vasm.), Velem, Léka, északon 

 Bárna (Nógrádvm.ü), dél felé Zágráb (Kustosinja, N. abruptifolium sparsifolium Vuk.), 



' Non //. mulíisclum NP. 1. c. 1885, l'/>6, ncc H. Sciimidiii var. mtiltisetiim ( ri>ak. fii. 

 Rcsultatc dcr botan. Durchfor.schunir Böhmcn.s 1886 (1887), 188. V. ö. Tomi.-r. l'üz. 1SQ6, 223. 

 ■ «Glahcr 1. pilo.so-scahor» . . . <lacvis 1. f)ilis paucis scabcr». 



