358 



Csengetyiikefélék, Campaiiulaceae. Ragadvány félék, Jtiibiuceae. 



s Zalamegyében Görbötöl Erényéig kétfelöl már az utat szegélyezte, általában akkor 

 Zalában már nagyon hatalmaskodott. Haberlandt (i. h. 11, 15, 17) 1861-ben említi, 

 hogy Kh és T között, a Bakony-hegység déli tövébó'l a legelő jószág a hegyek 

 bérczeire is felhurczolja (Büdöskút erdészházához, 1893, Borb. i. h. 68), s hazánklaeli 

 pusztítására Bertoloni^ szavait « pestis litorum et camporum Italiae » idézi (v. ö. 285. o.). 

 E hetedhét országon járt tövisnek különféle neve, mely bolyongása közben külön- 

 böző helyen ráragadt, egész kis történetet beszél. E tekintetben a Xanthium spi- 

 nosiim páratlan. Nem is csoda. Hirtelen, nem ritkán valami nevezetes esemény 

 (szabadságharcz, orosz háború, kholera) alkalmával toppan be, a hol előbb létét 

 nem is sejtették. Majd mindenütt más-más névvel örökítették meg azt a hatást 

 vagy fogadtatást, a melyet megtelepedésével előidézett. L. i. munkám 85 — 91. o. 

 Ilyen név gyakrabban a szerbtövis ; Siófokon egy anyóka török giliczé-v\.cV. mon- 

 dotta. Gilicze (Ononis) itt általában töviskóró; neve továbbá: rácz tüske, rozmaring- 

 tüske, pinalajtorja, szamártövis, szamártüske (Zala, Boglár), siófoki v. foki tüske 

 (Veszprémvármegyében), rosszsebtüske (Badacsony-Tomaj), disznó- és birkatüis. 



42. család. Csengetyiikefélék, Campanulaceae. 



658. yasione montana L. 928, SzHW, Sigm. 48, Al, VB, SzK, Alsó-Eörs, Rf 

 hegyein, a Bd nyugati legelőjén, Kh. 



659. Phyteuina orbiculare L. 170, Kh (Árv.), u i. Somostető (Kit. Bar.), Gys szikláin. 



660. Lampaniila rotmidifolia L. 163, SzHW, Slmk., Hab. 11, 16, s pedig leg- 

 inkább a C. tenuifolia Hoffm. (Deutschl. FI. I. 1800, 100; C. linifolia SzHVV, non 

 Scop., nec Lam.) alakja a bp sziklás h.; — var. reniformis Pers. Syn. I, 1805, 188 

 (var. lancifolia M. et K.) Al; — var. hirta M. et K. D. FI. U. 1826, 155, A szikláin. — 

 661. C. Bononiensis L. 165, SzHW, Kit. Addit. 125 (C. Tauscheri Kern.), Rf, a Bd, 

 Gys, Kh, F füves, bokros lejtőin, sőt Fd körül is ; — var. lactciflora Borb. ined. 

 fl. albis, F száraz mezein; — var. C. Ruthenica M. Bieb. FI. Taur.-Cauc. I. 1808, 151, 

 III. 142, Sadl., Rel. Kit. (C. cana Simk. Erdély 383, 1887; C. Bononiensis Kern. 

 Veget.-Verháltn. 1077), a bp füves lejtőin, szőllőmezsgyén md. ■ — 662. C. rapunculoides 

 L. 165, SzHW, a bp. — 663. C. trachclii L. 166, SzHW, a bp erdős, bokros h., 

 leginkáblj mint C. urticifolia Schm. Fl. Boem. II. 1794, 75. — 664. C. patula L. 

 163, SzHW, a bp. — 665. C. Rapunculus L. 164, Kh hegyein (Árvay), Karmacs 

 füves völgyeiben és vágásában; — var. verruculosa Link et Hoffms. Fl. Port. II. 

 1820, t. 81, az utóbbi h — 666. C. persicifolia L. 164, SzHW, a bp erdős, bokros 

 h. md; — var. dasycarpa Kit. in Schult. Ö. Fl. 1814, I. 404, Kh hegyein és völ- 

 gyeiben (SzHW), Gys, Bd tisztásán, Vászoly. A typusnak leharapott, egyAnrágú 

 alakját is látni. Al bokros hegyén, ellombosodott kelyhével ; a Bd sokvirágú 

 (var. stibthyrsoidea Borb. ined.) eltérése van, virágzó hajtása ágas, ezért az egész 

 virágzat terjedelmesebb. — 667. C. cervicaria L. 167, VB, Gys hegyein. — 668. 

 C. glomerata L. 166, SzHW, Simk,, leginkább mint C. farinosa Roch. in Bess. Cat. 

 Crem. 1816, 27, bp. — ()69. C. Sibiricci L. 167 (C. S. et C. spathidata SzHW, non 

 W. et K.), Kh hegyein, kivált a Szoros-Hadban, Bf! (Hillebr. 40), A, Gys. 



C. fyramidalis L. 164, SzHW, csak kertben. 



670. Adenophora infiindibulif ormis DC. Monogr. Camp. 1830, 359, pro var. 

 A. liliifoUae (Campannla liUifolia Wierzb. mspt. 22, non L.) Nagy-Görbő és Lak 

 szőllei közt Vd fölött (Wierzb., SzHW). 



43. család. Ragadvány félék, Rnbiaceae. 



671. Galium cruciaium L. 1052 sub Valantia, SzHW, Simk. 191, a bp füves 

 lejtőjén md. — ()72. G. glabruvi L. 1763, 1491 sub Valantia (G. vernum ScoP , 



' Flóra Italiana X, 183. 



