A jakosak, La,bia,tae. 



367 



in Jahrb. des naturhist. Muscum von Karnten, XXII. füz. 1893, 121, non Boreau 

 Fi. ccntr. Fr. ed. III. 1857, 507, ncc Pokpp. FI. chil. exsicc.) a büdöskúti völgyben. 

 FoUis oblongo-elongatis, anguste serratis, subvillosis, omnibus fere aequalibus; pcdi- 

 ccllis sparse pilosis. — 727. M. arvciisisl^. 511, iininmiilaria Schrkb. in Schwkigger 

 et Körte FI. Eiiangensi II. 7, 1811, a büdöskúti völgyben (M. arvcnsís SzHW). 

 A M. arvensis Hab. 14, Zánka vidékéről szintén ide vagy az előbbiekhez tartozik. — 

 var. diversifolia Dumertier, Florula Belg. 1827, 49, a büdöskúti völgyben. — 728. 

 M. Pnleginni L. 577, SzHW, Borb. FK. 469, az egész part nedves iszapos h. — 

 var. villicaidis Borb. Békésv. fl. 1881, 74, caule horizontaliter hirto, foliis serratis, 

 supra pilosis glabrisve. Tp és Gys körűi. 



729. Lycop7is Europaeus L. 21, SzHW, a •iMamibii/m palustre glabrunif ex 

 Bauh. Pin. 230 idézete nyomán a töalak a kopasztermetű var. glabrescens Schmidely, 

 Bull. soc. bot. Gencve 111. 128. A Balaton partján ritkább, Sf, Szántód, Bg, Kh, 

 Szgl, Al, Ks ; — var. pubcsccns Benth. Labiat. 1833, 186, DC. Prodr. XII. 178 

 «caulibus obtusioribus foliisque valde nervosis utrinque (breviter) pubescentibus*. 

 A, Al, Sf, Bd, Kh partján, H ; — var. sublanatus Borb. in Pacher-í, Nachtrage zur 

 Flóra von Karnten, 1894, 104. Caulis lanugine albicans, fólia, quod formám attinet, 

 ab illis typi non diversa, superiora utrinque angustata, supra intense viridia pilosa, 

 subtus glaucescentia, praecipue nervis crassioribus villosis, inferiora basi pinnatifida. 

 Lanugo caulis a L. molli, fólia a L. Europaeo. A L. molli Kern. ÖBZ. 1866, 371, 

 foliis elongatis, oblongo-lanceolatis, caule longius lanuginoso differt. Fólia L. mollis 

 abbreviata, dilatata, ovata, inferne latiora, basi breviter contracta, etiam inferiora 

 breviter petiolata, caulis aequaliter foliatus, in var. snblanata superiora conspicue 

 minora, lanceolata. Vd lápján, Al nádasa körül, Szgl, Tp nedves h. Budapesten az 

 Angyalmezőn, Fuzine körül, Kameral-Moravitza, Zágráb és Divosello (Lika) hegyei- 

 nek nedvesein. — 730. L. exaltatiis L. fii. Suppl. 1781, 87, Arács szöllei keríté- 

 sénél (Rel. Kit. 113), Bf (Sigm. 47), Kh (Kit. Bar.) n. v. 



731. Salvia ghitinosa L. 26, <; foliis cordato-sagittatis» Bd ; — var. hastata 

 Borb. ined. foliis hastatis, Récse bokros h., Vászoly völgyeiben. — 732. -S'. Aethiopis 

 L. 27, SzHW, Sigm. 48 (S. patula Hillebr. 40, non Desf.), Téténytől kezdve a dp 

 vasút töltésén gyakori, hihetőleg ez a terjesztője, de a keleti és bp mezein is md 

 gyakran barangol (barlanglapu), Lepsény a Kajár sós h. (Rel. Kit. 113). Kertben 

 is. — 733. 6". Aiistriaca Jacq. FI. Austr. II. 1774, 8, Kh (SzHW, n. v.). A, Lepsény 

 és Sf közt mezőn. — 734. 6". pratensis L. 25, Sadl., SzHW, Hab. 17, füves mezőn 

 md. Fd szép pirosvirágú (var. r/iodaiit/ia Borb ined). Bf Pliytoptiis (Bursifex) sal- 

 viae Am. gubacscsal a levelén; — var. uüiioriflora Borb. ined. {xar. parvijiora Willk., 

 non Vahl, cfr. ÖBZ. 1887, 260), floribus fere duplo minoribus, galea curvata. Kh 

 és Szántód körül, mind a két helyen fehér virággal is, F", T. — 735. ^. dniHctorum 

 Andrz. in Bess. En. 3, 1822, F, Kh és T füves h. A «galea rectiuscula" jól kitün- 

 teti ; különben hajlandó lennék a 6". pratensis kisebb-virágú női példáinak tartani. 

 A fentebbi var. mi)iorífiora kétségtelenül a legközelebbi lánczszem hozzá a 6^. p7-a- 

 tensis alaksorozatában. — 736. -S". neniorosa L. 1762, 35 (S. silvestris SzHW, Hab. 

 17, non L.), az egész Balaton mellékén bőven és uralkodó, még a somogyi part 

 homokján is. Sz.-Jánoskóró ; gubacsa ugyanaz, mint a 6". praiciisis-é\ — var. Baita- 

 tica Wierzb. in Hh;uff. Enum 1858, 139, Szántód füves lejtőin, foliis latioribus, 

 plusminus brevius petiolatis, basi cordatis, glabrioribus ; — var. albtfiora Borb. Vas- 

 várm. 214, T, Bf; — var. submollis Borb. TTK. 1896,45 Notis omnibus cum typo 

 bene convenit, sed caulis patenter (non adpresse) pubescens, pilis diametro caulis 

 conspicue brevioribus. Fólia latiora, basi cordata, superiora quoque petiolata. T füves 

 lejtőin. Budapest körül a Zugligetben, Sz. -Gellérthegyen, a Rákos füves mezőin, 

 R. -Palota körül s a régi lóversenytéren A vS'. tiemorosa L. var. siíhmollis szárának 

 szétálló szőrezetéről a vS". villicaulis-hoz (Borbás: A magyar homokpuszták növény- 

 világa 1886, 83) hasonlít, de az utóbbi sokkal jobban eltér a var. siibinollis-\.6\, 

 mert a 6^. ^nliicaii/is-naXí (S. amplexicaulis Rchb., Neilr., Heuff., non Lam.) csak a 

 legalsó levele nyeles, a többi nyeletlen, tompább, nem deres, a visszája, valamint 

 a szára, hegyelevele, kelyhe, szirma hosszúbolyhú, úgy hogy a virágzata szürkéllik. 



