372 



Veibt'imfélék. Gubóvirágíé/ék. Érdesít- ve/íiok. 



Gys hc^A ci aljában elszúrva. — 792. T. scordmin L. 565, SzHW, var. Fannonicum 

 Wallk. V.innaca 1840, 594 (non Kern. ÖBZ. 1863, 384) lig, F, Kh, Bd, H, Tp, nedves 

 h., vize ni. — 793. T. chavtcdrys L. 565, Hab. 17, SzHW, a bp száraz köves, bokros 

 lejtőin Büdöskútig; — var. foliicoiiiiím Bohb. ined., a szélellenzö alak, infloresccntia 

 clongata, ad apiceni usquc foliis oblongis praedita. Fd száraz mezein. — 794. T. 

 moHtamim L. 565, SzHW, a bp. hegyein Al-iól T-ig (Rel. Kn. 114, Hab. 17) Bí 

 LaccomctopHS tcitcrii Hőst. virággubacscsal, Kh (SzHW), Sárkányerdö (Hab. 1 1), Gys; — 

 var. stcpiiiiiin L. 566, Bf iiegyein (Rel. Krr. 114) a soványabb, keskenylevelü eltérés. 



795. Ajuga rcptaiis L. 561, Simk., SzHW, a bp erdős h; — var. leucostachya 

 BoKB. ined., SzK, VB coroUa alba. — 790. A. Gcucvcnsis L. 561, Simk. (A. pyta- 

 midalis SzHW, non L.), füves mezőn, lejtőn és tisztáson md. — 797. A. chamae- 

 pitys L. 562, sub Teucrio, SzHW, Hab. 16, a bp füves, munkált h. és lejtőin a kis- 

 virágú, H, Páh( k; — var. grandijiora Vis. FI. Dalm. 11, 1847, 222, Ks, Al, Bf — 

 798. A. Laxmanni L., Syst. XlII, 1774, 439, sub Teucrio, Pillér et Mitterp. It. t. 1. 

 W. et Kit. Ic. I. 69, Rchb. Ic. XYIII, 35, a szélváró alak, a virágörv alatt kurtább 

 tojásdad levelekkel (Phleboanthc Laxmanni Tausch) Akarattya és Kenése közt, az 

 erdő szélén Kenésétől Füred felé (Hillebr. 40), a mámai határ szó'Uei közt (Rel. 

 Kit. 114) Al. VB bokros h. (Entz); — ^ var. isophylla Borb. Erd. Múz.-egy. Ért. 1900, 

 249, fólia infrafloralia ceteris vix minora, conformia, oblonga, flores superantia, hinc 

 inde dentata. Veszprémm. (Láng, Benth Lab. 697), VB, szélellenző eltérés. 



51. család. Verhcnafélék, Verbenaceae. 

 799. Vcrbcna ofjicinalis L. 20, falu körül elszórva md. 



52. család. Guhőinrágfélék^ Globulariaceae. 



S()0. Globnlaria collina Salisb. Prodr. Chapel. 1794, 52, ( G. inlgaris aut. 

 Hung., Rel. Kit. 114, Hillebr. 40, SzHW, non L.; Gl. Willkovnnii Nym. Syll. 

 1854, 140, Gl. inulticaulis Xym. Consp. 608, non Ten. Syll. 1831, 68. lapsu calami 

 vei typi pro Gl. nudicauli [non L.J orta, Jutástól Al-n át Bf-ig, Kh, Gys. 



53 család Érdeslevelüek. Asperifoliaceae. 



SOI. Heliotropinvi Enropacnvi. L. 130, SzHW, Port. s pedig a var. gyvmo- 

 carpum Borb. Ak. Közi. XIV. 1876. 405, munkált h. md szálonként, Bd és T közt 

 helyenként sereges (Hab. 13), mint az Alföldön. Z.-Sz. -András (Piers, ÖBZ. 1893, 70). 



(S02. Ccrinthc maculata L. 137, no 2, «maior, fólia maculata, emarginata~> a 

 koraibb alak és C. minor L. 137, no 3, Slmk. elszórva szálonként md. Hegymagasi. 



803. Onosina setosa Ledeb. in Pander's Beitr. zur Naturkunde aus den Ostsee- 

 provinzen, 1820, I. 70, FI. Alt. I. 1829, 181 ( 0. calycina Stev. apud. Fisch. et Avé 

 Lall.: Index IX. sémin h. Petrop, 1842, 81, nam descriptio bene quadrat, 0. caly- 

 cina Stev. Bull. soc. Mosc. XXIV, 1851, 588, nuculis diversis récédére videtur; cfr. 

 Borb. Ak. Közi. XIV. 416 (Synon. O. setosac : 0. echioides Jaco. FI. Austr. III. t. 

 295, Rühl. D. fi. II, 83, non L.; 0. calycina Kern. ÖBZ. 1873, 161, O. Visianii 

 Stev 1.. c. 1851. 592, non Clem. in Attt della 3. Riun. degli Seienz. ital. 519). T 

 (Kit. Bar.), Kh (SzHW) Gys! ritka. — S04. O. nova Winterl. Index 1788, (O. arc- 

 naria W. et Kit. Ic. t. 279, 1811, Hillebr. 40, Simk, SzHW, a homokos parton, 

 verőfényes lejtőn md. Szántód hegyén, H (Piers ap. Borb. ÖBZ, 1893, 70) is. 



805. Echium vulgarc L. 139, Hab. 16, Simk. (E. violacenui SzHW, non L.) 

 mező, útfélen md. — var. Schifferi L.áng. Syll. II, 1828, 218, Y mezőin. Az E. 



