TAtogatófélék, Scrofulariaceae. 



377 



871. Lindcrnia pyxidaria All. Mise. III. 1755, 178, Kli iszapos nedves h , a 

 parton s H (Wierzb, 13), most n. v. 



872. Lhnosella aquatica L. 631, Kh (SzHW) nedves h.; n. v. 



873. Vcronica sciitellata L. 12, Khl (SzHWj, Kó'vágó-Eörs (Kit. mspt) nedv. 

 rétjén. — 874. V. acutifolia Gílib., Exerc. phyt. I. 1792, ll9, pedicelli erecti . . . 

 vix bracteis longiores. Flores approximati seu sat denso racemo. Corollae albo- 

 coeruleae . . . in aliis albae, lineis roseis tinctae, . . . Capsula cordata inflatis loculis -, 

 ' florens junio > ( F. aqtiatica Bernh. Begriff der Pflanzenarc 1834, 66, non (ír.w, 

 Nat. Arr. Brit. pl. 11. 1821. 306, nec V. Anagallis a aquatica Schlechtend. F"1. 

 Bcrol. I. 1823. 12; V. Anag. \ar. pallidiflora levipes Cél.ak Prodr. 828, 1881, a dp 

 vizei m. md, F, Kh, H, Bd, Nagy-Enyed is. Virágát, ill. a termését, a Gymnetroii 

 villosulus ScHÖNH. bogár lárvája gubacscsá alakítja (Kaltenb.469). Virágkocsánja meg- 

 rövidült, szétterped, vaskosabb, mint a V. Anagallis-é\ — v&r. pseudoanagalloides Gren. 

 FI. de la chaine Jurassique 579, 1869, pro var. V. Anagallidis { V. fallax Gren. ibid.; 

 var. glaiidulifera Celak. 1. c. non Op. Natural. IX. 1825, 111, nec Freyn 1876 (— V. 

 Freynii m.) Kh, H, Bd vize m. A var. dasypoda Uechtr. Jahresb. 1874, 63, ismét más 

 fű, mert szárának alja is bolyhos-szörű (Ipoly-Litke). — 875. í '. Anagallis aquatica 

 (sic!) L. 12, SzHW, viz m. md, több h. Gymnetroii beccabungae L. virággubacscsal 

 (SzÉPL. in lit.); — var. angallidiforrnis Boreau, FI. c. Fr. 1857, 489, Szgl, Tordemicz. 

 közt viz m.; var. Neilreichii Celak. i. li. 325, 1871, a Bd partján. — 876. V. ana- 

 galloides Guss. Pl. rar. 1826, 5, Bd, Szgl, Tp, Kh vize m; — var. levistipes Borb. 

 ined. pedunculis eglandulosis Bd. — 877. V. Velenovskyi Uechtr. in Engler Jahrb. 

 VIII. 1886—87, 46 (Literat.; V. Bácsensis Slmk. ÖBZ. 1888, 107. T. beccahunga} 

 SzHW, V. ö. 87. o.', VB völgy., a Bd alatt, kivált a Hableánynál, Tp, H. Budán a 

 nádorkert környéken, Békás-Megver rétjén; — var. V. Kovácsii Borb. Vasvárm. növ. 

 1887, (1883) 227, B.aexitz Herb. 'Europ. 7831, 1894 95, H csermelyében 1893, júl. 

 26, bőven, a Bd sáros partján ritka. Növényemet már 1882-bcn közöltem mint 

 újat bécsi Braun HENRiK-kel, de újságaimat szét szórni nem akarván, közlésével 

 vártam, a míg Vasv. növ. munkám negjelenhetik. így mint faj prioritását vesztette. 

 De azóta a í'. Velcnovskyi-r\?ik számtalan éló' és szárított példáját vizsgálván, úgy 

 látom, hogy a V. Kovácsiig mint fajta, a keletibb F. Velenovskyi-X.6\ még különböző'. 

 Fólia Veronicae Kovácsii magis ovata, argute serrata, petiolo latius alato insidentia, 

 bracteae majores, pedicello duplo solum breviores, calycis laciniae apice serratae. 

 Fólia Veronicae Velenovskyi magis rotunda, obtusa, abrupte et distincte petiolata, 

 bracteae minores, pedicello multo breviores. Flores utriusque speciai intensius 

 coerulei. — var. snbintegrifolia Borb. in F. Schultz Herb. norm. nov. ser. XXXV. 

 144, no 3439, 1898, foliis integerrimis, haud serratis. A Bd alatt a Hableány körül 

 s Tomaj felé a part sarában. V. tenerjinia Schm. FI. Boém 14, 1793, foliis sessi- 

 libus etc. ab his diversa. — 878. V. beccabnnga L. 12, Sadl., SzHW, var. Uniósa 

 Lej. Rev. fl. Spa 2, 1824 (V. longibracteata Kitt.), VB Malomvölgye sédjében, a 

 part sarában az előbbit pótolja; Kh. — 879. V. Chamacdiys L. 13, SzHW, Slmk. 

 a bp bokros és erdős h., H is. Gyenesen nagyon elszőrösödve és fehéredve. Cum 

 pilosismo atque albinismo foliorum, ideoque foliis variegatis ; — var. V. plicata 

 PoHL, Tentam. Fl. Bohém. 1810, 15 (V. pilosa Sch^l, non L.), Gys erdeiben. — 

 A V. pilosa L. Sp. pl., app. 1663 (1763), az ausztriai termőhely és CLUSiu.s-nak 

 idézett képe (Rariorum stirp. 615) szerint szélesebblevelü V. prostrata. — V. mon- 

 tana L. Cent. I. 1755, Amoen. IV. 263, Czuha-völgyben Veszprém (Pillitz). — 880. 

 V. officinalis L. 11, SzHW, Kh, Bd erd., Ks. — 881. V . pseudochaniaedrys Jaco. Fl. 

 Austr. I. 1773, 38 (V. laiifolia aut., Rel. Kit. 115, non L. ; var. niaior Schr.ad. Fl. 

 Germ. 35), a bp füves hegvein. — 88*2. V. Austriaca L. 1762, 17, Ks völgyeiben, 

 H; — var. dcntata Scmi. Boem. I. 1793, 20, SzHW, Beck Fl. N.-Ö. 1054, Bf, Kh, ' 

 H hegyein; — var. hyssopifolia Schur, En. 493 (var. praeterita G. Beck i. h.), Ks 

 völgyeiben, Buda Svábhegyén. — 883. V. prostrata L. 1762, 17, Slmk. SzHW (V. 

 pilosa L. vide n. 879.) száraz mezőn md. — 884. V. foliosa W. et Kit. Ic. t. 102, 

 1802 (V. brevifolia eor. in M. Bieb. Fl. T.-C. I. 1808, 6; ]\ spiiria var. Kitaibe- 

 liana Wallr. Linnaea 1840, 532, Tp hegycin (Kn. Bar.). Kopasz eltérése, a V. spiuia 



