378 



Kakasczimerfélék, Rinanthaceae. 



L. ( V. nitida Ehrh.) Schrad. szerint csak kerti. V. ö. 248. old. — 885. V. elatior 

 KuRH. Pl. sel. 31, et ap. Willd. Sp. I. 1797, 56 (synon.), En. hort. Berol. 1809, 17, 

 Schrad. Comm. Veron. 1803, 26 {V. longifolia SzHW, non L.) Khv.; n. v. Vix ad 

 V. Croaticam pertinet, quae pubescens foliis ovato-cordatis, acutis vei breviter acu- 

 ininatis, brevioribus et latioribus, breviter petiolatis, inaequaliter serratis, oppositis 

 ternisque differt (Svica). — 88(i. V. spicata L. 10, SzHW, a bp füves lejt; — var. 

 iiiteiis HosT, FI Austr. 1827, 7, Jutás, Kii ; — var. augiisúfrotis Borb. ined., brevis- 

 sime puberula, foliis angustis, lineari-lanceolatis, minute serratis aut integerrimis, ferc 

 glabris. A, Bf. — 887. V. longifolia L. 10, ex descr. et syn. Clvs. ( V. prima, Pann. 

 618, ctr. etiam Kern. Veg.-Verh. 1239; T. Pannonica Mill. Dict. VIII. 1768, 5; V. 

 orchidea Cr. Stirp. IV. 1769, 333, SzHW; V. eristata Bernh. Einige Ehrenpr. 

 14 — 21, 1806, sajtóhiba, V. erispata akart lenni, Bernh. Begriff der Pflanzenart 68 ; 

 V. crassifolia Kit. in R. et Schult. Syst. I. 1817, 94, 96), a bp lejt. md. Arács 

 spica apice bifida. — 888. V. serpyllifolia L. 12, SzHW, hűvös erd. Rf, Bd, Kh, 

 foliis etiam ternis ; — var. neglecta Schm. Boem. I. 12, 1793 (var. maior Baumg.), 

 Gys. — 889. V. acinifolia L. 1762, 19, Kh (SzHWj mezein. — 890. V. aii'tnsis 

 L. 13, SzHW, SiMK. és 891. V. triphyllos L. 14, SzHW, Slmk., mezőn md. — 



892. V. verna L. 14, a Bd kőkapujában (Borb. Term.-r. F. 1893, 51), Kh (SzHW). — 



893. V. praccox All. Auct. 1789, 5, Kh (SzHW), Gys!, T, Bf (Simk.). — 89-I-. V. 

 Pcrsica PoiR. Encycl. VIII. 1808, 542 (V. Tournefortii Gm. 1806, non Vill. 1787), 

 a bp munkált földjén md, Récse; — var. subhrevipes Borb. Vasv. 229, Kh (V. agrestis 

 SzHW, non L.), a fürdő parkjában friss talajon, Szgl, H. ■ — 895. V. polita Fr. Xovit. 

 FI. Suec. V. 1819, 63 ( V. Colocensis Menyh. !), Bf, T (Simk.), Ks mezején, Bf kő- 

 kerítésén ; — var. antiimnalis Lange, in Willk. et Lange FI. Hisp. II. 1870, 595, 

 Bf mezein, de Tokaj, Budapest és Salgótarján körül is. — 896. V. opaca Fr. Novit. 

 V 1819, 64, Bf és Kh fürdöparkjának munkált h. — 897. K hedcraefolia L. 13, 

 Simk., SzHW, mezőn, ligetben md ; — var. iriloba Op. Hesper. 1815, ROhl. D. FI. 

 I. 1823, 334, Szgl, T. 



57. család. Kakascsimerfélék, Rinanthaceae. 



898. Euphrasia Rostkoviana H.wne, Arzn.-gew. 9, 1823 (E. officinalis SzHW\ 

 non L.), Kh (Borb. in Wettst. Monogr. Euphras. 188), Büdöskút, L.-Szent-Istvánd 

 (Hab. 12), H, Récse, Tp, nedves rétjén, Bf hegyein; — var. minorijiora Borb. Vas- 

 várm. növ. 229, Büdöskút, Récse és H körűi. — 899. E. encnllata Wahlenb. FI. 

 Carp. 1814, 184, pro var. E. off. (E. stricta Hoí5t 1831, non Hu.mb.. Bonpl. et Kth. 

 1817, nec Schl. Cat. IV. 16, 1821) a bp füves hegyein szálonként, Büdöskútig 

 (Borb. in Wettst. 1. c. 100), Récse, H (júl.) ; leginkább nyár utólján; — var. E. 

 Tatarica Fisch. in Spreng. Syst. II. 1825, 777, VB (jún. 20), a Bd. - 90(). E. Ker- 

 neri Wettst., in Engl. et Prantl Nat. Pfl.-f IV. 3 b. 101. 1891, Kh, H. Récse, Tp 

 rétjén. Ab E. cucnllata differt praecipue habitu a basi ramosissimo, laetius viridi, 

 bracteis breviter cuneatis, flore, praecipue autem labio inferiore conspicue maiore. 

 — var. praeaestiva Borb. 298. old. H. 1891. jún. 14. 



901. Odontites odontites L. 604, sub Euphr., SzHW, H.\b. 12 {E. serotina Lam.), 

 nedves réten md (298. o.). Korábbi virágzása az 0. rubra GiL. FI. Lithv. II. 1781, 

 126 (0. villosula Schur ; Borb. Term.-r. Füz. 1898, 463); — var. stenodonta Borb. 

 M. orv. term.-vizsg. Munk. 1898, 194, A völgyében a séd m. 1893. aug. 20 (Borb. 

 Sp. Odontit. 1898, 463). — 902. 0. verna Bell. App. ad fl. Pedem. 33, 1792. csak 

 az északibb eltérése : var. pratensis Wirtg. Fl. Rheinprov. 1857, 337, Récse (Borb. 

 i. h. 469), Bakónak völgyeiben {O. pratensis Borb. ÖBZ. 1899. 275). Az ágak fölött 

 meddő leveles alakja az O. Pannonica Borb. ÖBZ. 1899, 276. — 903. O. lutea L. 

 604, sub Euphr., a tőalak ritka, Kh (Bartsia 1. Schult., SzHW), Sárkányerdö (H.\b. 

 11); — var. linifolia L. 604, gyakoribb Bf (Slmk.), A, Al, Kh. 



904. Pedicularis palustris L. 607, Bf (Simk.), H, Tp süppedős rétjén. 



