Fiiolaí'élék, Firolact'ae. Eniyősek, Umhelliferae. 



381 



62. család Pit'olafclck, Pirolaceae. 



SYVi). Pirola rotundifolia \.. 396, SzHW, a Bd (Sigm. 46), innen tovább a Kh 

 közt levő hegyek erdeiben (Kit. Bar.), a Bd n. v. — 940. P. miiior \.. 396, a Táti- 

 kán (PiiíK.s!). — 941. P. uniflora L. 397, Klív (SzHW). 



94'i. Monotropa hypopitys L 387, Kh magasabb erdeiben (SzHW). 



3. aloszt. Különszirmúak, Choripetalae. 

 63. család Ernyösek, Umhelliferae. 



943. Sanicula Eiwopaea L. 235, Kh (SzHW), Gys magasabb erdeiben 



944. Astrantia viaior L. 235, Kh magasabb erd. (SzHW), Siimeg (Szép I. 20). 



945. Eryngium campestre L. 233, SzHW, Hab. 14, 16, mezon elszórva md. — 

 94(). E. plánum L. 233, Vállus és Zsid felé vivő út homokos h., Tüskés-majornál 

 alluviumon. Sáska falu m. gyakoribb (Wierzb. mspt. 3.). 



947. Cicuta virosa L, 255, süppedős mocsaras réten. A Sió mentén, Kh, Kt 

 körül (Kit. Bar. et Slav. SzHW,). Egy tövet a kh-i fürdőnél is! de ott alig marad 

 fenn. Bőven F, a Zalánál meg a vasút hídjánál ; — var. angustifolia Krr. in Schult. 

 Ö. FI. 1814, 1. 515, Addit. 152, a kevéssugárú és keskeny-levéisallangú ; F a 

 Zalánál, a tőalakkal vegyest, vele összefolyik, sugara egész 12, nem állandóan 8. 

 A C. tenuifolia Schrank. Denkschr. d. Ac. Münch. VII 1821, 56, t. 4. fig. 1. kevéssé 

 fürészelt vagy épszélü levelével, Oeuanthe termetével más eltérés. A mienk levele 

 szépen fürészelt. A Kitaibel említette Homok-Sz. -György és Patosfa sincs távol. 



Apium graveolens L. 264, SzHW, a part mocsaraiban (Rel. Kit. 115) csak elvadulva. Kh 

 (SiMK.), Tp. Termesztik, zeller. — Petroxelinum petroselinum L 264, suId Apio SzHW P. sativjim 

 Hoffm.) termesztik, el is vadul, kivált Bf hegyein, H, Bd, 200. o. 



94H. Priiiia glanca L. 264, sub Pimpinella, SzHW {P. dioica L. Syst. XIII. 

 1774, 241; Tr. vulgáris DC), VB-töl Bf-ig füves lejtön! A (Kit. Bar.), Kh, itt Cser- 

 szeg és Gys körűi is. — 949. Tr. Kitaibelii M. Bieb. FI. Taur.-Cauc. III. 1819, 

 246, Bf hegyén meg a fürdő ligetjében (Pimpinella glauca W. et Kit. Ic. t. 72, 

 Addit 154, SiMK.) Kövágó-Eörs körül (Kit. Bar.). 



950. Prionitis falcaria L. 252, sub Sic, Rel. Kit. 115, SzHW, mezőn md. 



Hilosciadiutn nodiflonim L. 251, sub Sio, Khv (SzHW), aligha, n. v. 



951. Aegopodium podagrarium L. 265, SzHW, Kh, Gys, Vászoly, Koloska (A), 

 SzK, VB erdeinek kissé nedves helyén. 



953. Carnm carvi L. 263, SzHW, réten, md. néhol alkalmatlan helyen, mint 

 a kh-i állomás udvarán. 



953. Pimpinella viaior L 264 {P. magna L. Mant. II. 1771, 219, SzHW) Kh 

 nagyobb erdeiben. — var. P. oiicntalis Gou,, Illustr. 1773, t. 15, u. i. (SzHW). - 

 954. P. saxifraga L. 263, Simk., Hab. 11 (P. nigra SzHW), füves mezőn md; — var. 

 hircina L. Sp. pl. ed. II. 1762, 378, Leers. FI. Herb. 80 ! (var. dissectifolia Wallr. 

 Sched. 182J, 123; P. dissecta Retz. Obs. III. 1783, 30) Bd ; — var. glabra Neilr. 

 FI N.-ü. 1859, 611, Sf mezején; — WiX. rubrijiora Simk. Erdély 253, Sf, s Budán 

 a Dunaparton Aquincum felé! A P. saxifraga var. erythrantha G. Beck. FI. v. 

 Süd-Bosn. 1895, 2031 úgylátszik, más eltérés. 



955. Si'im latifolium L. 251, SzHW, Borb. FK. 470, vízparton, nádas szélén md. 



956. Berula angustifolia HuDS. FI. Angi. 1762, 103, sub Sio (L. Sp. pl. 1763, 

 1672. SzHW, Simk) a séd vizében, nádas szélén md. 



957. Buplcurum tenuissiinum L. 238, SzHW, T déli részén száraz legelön és 

 bokros h.!, Veszprém (Pill.) ritka. Minthogy ez a ftí hazánkban szikes és sós mezőn a 

 leggyakoribb, ez a termőhely eltérő, de parlaghegyen Kis-Terennén is leltem. Nemes- 



