390 Keresztes virágúak, Cruciferae. 



1087. Cardaniine impatiens L. 655, apetala, Kh (SzHW), Gys, Bd ! H erd. — 

 lOKH. 6. hirstitn I.. 655, Kh (SzHW), a Bd !, Bf hegyein (Simk.). — 1089. C. pra- 

 tciisis L. 656, Kh (SzHW); — var. dentata Schult. Obs. 1809, 126, a fenéki híd in. 

 bőven; var. aspera Bokb. Temesmegye vegetatiója 1884, 62 (var. trichophylla 

 BoKi? TTK. 1897, 433) caule inferne, foHis inferioribus plus minus hirsutis, u. i. — 

 lOÍM). C. Nasturtiníii aquaticum (sic !) L. 657 sub Sisymbrio (C. f ontana Lam., 

 Nnst. officináié R. Bk.), Tp forrásaiban seregesen (v. ö. 33. o.), Khv (SzHW). 



1091. Dcntaria trifolia W. et Krr. Ic t. 139, 1803, a Puposhegy és Rezivár 

 árnyékos erdeiben (Wikrzb. mspt. 28, Borb. TTK. 1897, 208). — 1092. D. enne- 

 aphyllos L. 653, Khv magasabb hegyein (SzHW), a Tátikán (Szép II. 10). Kápolna- 

 domb (PiLLiTz). — 1093. D. bulbifera L. 653, Kh (SzHW), Gys erd., a Bd ! 



Hesperis matronalis L. 663, kertbe ültetik, néhol elvadul. 



1094. Hesperis tristis L. 663, Kh füves helyein (Sigm. 48, SzHW), T (Kit. Bar.i. 



1095. Sisymbrium sophiae L. 659, SzHW, Simk. és 10í)6. S. officinák 660, 

 elhagyott h., Iiáz körül md. — 1097. 6". Loeselii L. Cent. 1. n. 49, 1755, Kh (SzHW), 

 a Bd. — 1098. S. orientale L. Cent. II. n. 173, 1756 ^S". Columnae Jacq., SzHW, 

 var. Iciocaipum DC. Syst. II. 1821, 469), mezon md; — var. hebecarpuni Koch in 

 RöHL. D. FI. IV. 1833, 656, Bf, Gys, Kh ; az 1095 és 1098 virágát Phytoptus átka 

 rongálja. — 1099. 6". altissinium L. 659 (S. sinapistrum Cr. 1769, 6". Pannonicum 

 Jacq. 1786, SzHW), Kékkút (Kit. Bar.), Kh mezein ritka. — 1100. ^ strictissimum 

 L. 660, Bf völgyeiben (Sadl.), T és Aszófö közt ! — 1101. 6". iunceum W. et Kit. 

 in WiLLD. Sp. pl. III. 1800, 513, sub Cheirantho (S. arenarimn Kit. herb.!, Kis- 

 újszállásról; Brassica polytnorphaW . ei Kit. Ic. t. 90, 1801), füves mezőn a Balaton 

 meredekjén, Kajár és Siófok közt (W. et Kit. Ic. I. 93). 



1102. Alliaria alliaria L. 660 sub Erysimo, SzHW {Ali. officinalis Axdrz., 

 Simk.), a bp sövénye mellett. 



1103. Erysimum cheiranthoides L. 661, Gys völgyeiben. — 1104. E. Panno- 

 nicum Cr. Stirp. fasc. I, 1762, 30, (E. odoratum Ehrh. 1792, SzHW, E. virgatum 

 SzHW, non Roth) a bp lejtőin és kőfalain. — 1105. E. repandum L.: Amoen. 

 III. 1756, 415, SzHW, Simk. Cheirinia repanda Link, SzHW) mezőn md. — 1106. 

 E. diffusum Ehrh. Beitr. VII. 1792, 157 (E. canescens Roth: Catal. 1. 1797, 76; E. 

 angustifolium SzHW, non Ehrh.), füves mezőn md. gyakori, helyenként, pl. a Bd 

 szőllei közt, jellemzetes sereg nő ; Hegymagasi is ; — var. latifolinni Boiss. FI. 

 Orient. I. 1867, 193 (var. lancifolium G. Beck, FI. N.-Ö. 1892, 482), SzK, VB 

 hegyein, a Bd szőllei közt (Borb. TTK, 1897, 433) Fd, a budai Sashegyen. Magis 

 virescens, latifolium, foliis 8 — 16 mmtra latis, integris repandisque, hcteroti'ichis, pilis 

 quam in typo sparsioribus, bi-, trifidisque, posterioribus tamen rarioribus; pedun- 

 culus calyci fere aequilongus, satis elongatus, A typo foliis latioribus heterotrichis, 

 pedunculis magis elongatis, — ab E. Pannonico autem pilis haud conformibus, 

 trifidis, floribus pallidioribus, pedunculis longioribus, foliis minus dentatis etc. dif- 

 fert. Lehet, növényünk a hetcrotnchia-\a. miatt mind a Boissier, mint a Beck fajtá- 

 jától eltérő var. diploírichum., mert az E. diffusum-ot Beck is, Boissier is egyenlő- 

 szőrűnek írja, a mienk pedig kétségtelenül kétféleszőrű. Koch ellenben azt mondja 

 «pilis fere omnibus simplicibus» re ipsa bipartitis. 



Cheiranlfms erystmotdes L. 671, SzHW. = Erys. silvcstre Ci--. havasi növ. n. v. 



1107. Barbaraea barbaraea L. 660, sub Erysimo, SzHW (B. vulgáris R.^Br. 

 SzHW) nedv. mezőn elszórva md; — var. B. arcuata Op. in Presl. FI. Cech 1819, 

 138, sub Erys. Gys völgyeiben, a Bd. 



1108. Conringia orientális L. 666 sub Brassica, mezőn ritka, mint behurczolt 

 vándorfű: Ks, Bf. — 1109. C. Ausiriaca ]kcq. El. Austr. III. 1775, 283, sub Brassica, 

 Fönycd körül (Kit. Slav., Neilr. Aufz. 257), Kh (SzHW) n. v. 



Brassica oleracea E. 667, Br. rapa L 666, termesztik (282. o.). Emennek elvadult, egynyár- 

 cltü alakja a Rr. campestris L. 666, Kh (SzHW), — Br. uapus L. inkábl) a szállításból vadul el, 

 kivált a vasút mentén: Bg (Simk.), Sf, Gys, Vd; — var. elaeospcrma Borb. (var. oleifera DC. Syst. 

 II. 1821, 592, non var. altéra prius sic dicta, p. 590) ritkán termesztik. — Br. jiigra L. 668, sub 

 Sinapide, Kh elvadulva ritka. 



