Kossathcsillagfélék. Ezüstaszottfélék. Liidhúr félék. 



397 



Oicumis sativus L. 1012, C. citnillus L. 1010 sub Cucurhita, C. melc L. 1011, — Cucur- 

 bita pepo L. 1010, — C. maxima Duch. in Lam. Encycl. II. 1786, 151, — C. lagenaria L 1010, 

 termesztik. — Sicyos angulatus L. 1013, Kh kerítésén (SzHW), n. v. — Ecballiiim elaterium L. 

 1010 sub Momordica, Lepsény ugarján (Herm. I. 129). 



82. család Kossuthcsillagfélék, Portnlacaceae. 



1105. Porhilaca saíiva Haw. Mise. 136, 1803 (P. oleracea SzHW, non L.) 

 zöldséges h. és szöUó'ben ind. 



P. grandi/lora Hook. Bot. Mag. III. 1829, 2885, P. mcgalaiiíha Steud. Nomencl. II. 1841, 

 383) kertben, ez a kossuthcsillag vagy tizórai. 



83. család. Eziistaszottfélék, Paronychiaceae. 



1196. Herniaria glabra 1.. 218, a Bd (Simk) füves h. s a partján ritka. — 

 1197. H. hirsuta L. 218, Kh (SzHW), Bg, a Bd tetején! (Simk), a Kőkapuban, 

 Tördeinicz és Szgl közt árok mellett. — 1198. H. incaiia Lam. Encycl. III. 1789, 

 124, T, Bf A füves h. (H. multicaulis Kit. Rel. 116), Al. 



1199. Paronychia cephaloies M. Bieb. FI. Taur.-Cauc. III. 1819, 169, sub Ille- 

 cebro (P. capitata Aut.; /. Paronychia Árv., SzHW, non L. sub Illec. ; /. cap. Rel. 

 Kit. 8, 1 16, P. Kapella [sic] Simk. non Hacq.) dolomit sziklák hasadékában és 

 morzsalékán jellemző füvünk a bp., Kh-től (Gys! Sárkányerdö; Hab. 11), Dörgicse 

 Csp. Koloska), T-on (Hillebr. 40), Bf-en (Sigm. 47) át Al-ig. A Bd n. v. 



1200. Scleranthus annuiis L. 406, Kh (SzHW), T ' Simk.) és Bd körül; — var. 

 collinus HoRNUNG in Op. Naturalientausch 1825, 233, a Bd Kőkapujában. 



84 család. Ludhűrfélék, Alsinaceae. 



1201. Buda rubra L. 423, sub Arenaria, SzHW (A. riibra a campestris L, 

 i. h.; Alsine rubrct a Crantz Instit. II. 1766, 407, Buda rubra Dumort. FI. Belg. 

 110. BoRB. Pótfűz 1892, 236, Spergularia rtibra Presl. FI. Cech. 1819, 95; Lepi- 

 gonum rubruni Wahlenb. FI. Gothob. 45, Tissa campestris Pax in Engl. Prantl: 

 Pflanzenfam. III. 1 b, 85, 1889) iszapos h, a Bd körűi (Simk.), Fokszabadi (Kit. Bar.), 

 Kh, Sf — 1202. B. marina L. 423, pro var. Arenariae i'ubrae (Speigularia média 

 var. heterosperma Fenzl in Ledeb. FI. Ross. II. 1844, 168, Areuaria salina Pre.sl. 

 FI. Cech. 93, 1819, Arenaria heterosperma Guss. Suppl. FI. Sic. 129, 1832—43, 

 Lepigonum m. Borb. FK. 472, Buda m. Borb. Pótfűz. 1892, 236, Fokszabadi (Kit. 

 Bar.), Ks, Sf, Szántód, Bg nedves, sós partján szálonként. — 1203. B. média L. 

 1762, 606 sub Arenaria, Dum. i. h., Borb. Pótfűz. 1892, 236 (Spergularia med. var. 

 marginata Fenzl 1. c. 168, Arenaria marginata DC. FI. Fr. IV. 1805. 793, Lepi- 

 goHum maiinum Wahleub FI. Gothob. 47, L. salinum Fr. Nov. Mant. III. 34, L. 

 marginatuiu Koch, Flóra 1841, II. 505 ; Alsine marina Wahlenb. FI. Suec. 281) 

 Szántód és T nedves partján. V. ö. Pótf i. h. 



1204. Spergula arvensis L. 440, SzHW (var. vulgáris Boenn.) Sf partján. 



1205. Sagina procumbens L. 128, a Bd (Simk.), Kh (SzHW) hegyeinek nedves 

 h. — 120<). 6". depressa Schultz, Prodr. fl. Starg. suppl. 1819, 10; cfr. M. et Koch 

 D. Fl. I. 866 (S. patula Jord. Obs. 1846, 25; 5. dichotoma Heuff. Bot. Ztg 1853, 

 626), a Bd tetején, Kh (S. ciliata Simk., non Fr., 6". apctata SzHW, non L.). 



1207. Alsine caespitosa Ehrh. herb. 55, Beitr, V. 1790, 177, ex Hercynia, sub 

 Arenaria; Hoffm. Dcutschl. Fl. 1791, 155, 1800, 206, Willd. Sp. pl. II. 724 (/i. verna 



