402 



Hársfafélék, Tiliaceae. 



Desf. Catal. hort. Paris. 1801, Vent. Mém. de Tinstit. nat. d. scienc. 1803, 12, t. 

 IV. 2) csak ültetve, Bf (Sigm. 48) parkjában szép fák, Kh (SzHW), H, Ks. Slmk. 

 Hazánk liársf. 394 B.-Füred erdeiből is említi. Füredről hozott egy ágacskának a 

 zászlója rövidnyelü, a tövéből rügy nő ki. Ebből az látszik, hogy a zászló (spatha) 

 első levele a virágzatnak. Úgy is mondható, a virágburok a rügygyel együtt a 

 virágzat nyelére tolódott. Gubacsa; A'r/Vztv/w sp. a levelén, Bf, Fhytoptus ( Ceratotieon) 

 exíensuni Br. (Bf, Szépl. 24). Nyáron és őszre a levele meglehetősen lekopaszodik 

 (var. cahcsccns Schur, Enum. pl. Transsilv. 131); — var. peiiolaris DC. Prodr. I. 

 1824, 514 (var. obliqua Thümen, ÖBZ. 1877, 333; var. üiaequalis Slmk., Hazánk . . . 

 hársf. 1888, 318, inacqna Borb. Botan. Centr.-bl. 1889, 168), Bf ligetjében; — var. 

 parvifrons Borb. Botan. Central bi. XXXVll. 1889, \W {T. alba a. iiiiciophylla Schur, 

 Enum. pl. Transsilv. 131, non Vent. 1803) u. i. Némelyik levelének főerén egymás 

 után sorban apró daganatfornia gubacs is van; — var. tiichogyna Borb. in Bae.mtz 

 Herbario Europaeo 1892, sed anno 1891 edito p. 3, n. 6738, triente styli inferiore 

 tomentoso, foliis cordatis, hinc-inde duplicato-serratis, subtus tenuiter cano-tomen- 

 tosis, axillis imberbibus, u. i. Bibeszálának molyha a T. heíeropliylla Vent.^ felé 

 vonja, de a levele az erek szögleteiben préniezetlen, egyéb sajátsága sem tér el 

 a T. iofneniosa-tó\\ — var. platyspatlia Borb. in Baentizij Herbario Europaeo, 1896, 

 sed anno 1895 edito, p. 2, n. 8409, spathis multo maioribus, dilatatis (25 cm. latis), 

 foliis parum obliquis. U. o.; — var. subvttifoh'a Borb. ÖBZ. 1887, 147, foliis grosse 

 duplicato-serratis. U. o. Cecido7nyia tiliaria Réaum. nevű gubacs is van rajta. — 

 1273. T. víi'escens Spach, Annál. d. scienc. nat., 2-e sér. botan. tom 2, 1834, 344, 

 pro var. T. ai-goiteae (T. argcntca b. glabrescens ej. ibid. 346, t. 15, n. 1, fig. c ; 

 T. Hayiialdiana Simk. M. Növ. Lap. XI. 1887, p. 1, T. siib-platypliyllos X tomentosa). 

 Bf parkjában. Spach szavai: * foliis subtus virescentibus, fere glabris, nucibus elli- 

 psoideis, acuminatis » (ex icone conspicue costatis!), továbbá «e seminibus typis (sicj 

 speciel enata ; an hybrida.?"* azt igazolják, hogy a T. viresccns a T. platyphyllos és 

 T. ioiiwntosa fajvegyüléke. Ha a gyanított hybrid a tőalak magvából nőtt ki, csak 

 úgy magyarázható, hogy a T. tomentosa petéjét a T. platyphyllos fogantatta, a kelet- 

 kezett mag már nem a T. tome?ttosá-é^ hanem a két szülő rvadékáé. Braun Sándor 

 Spach növényét ismerte és Döll Rhein. FI. 677, 1843 szintén így értelmezte, a mi 

 tökéletesen helyes. A Spach közölte rajza a termésnek szintén ezt igazolja. Az 

 élesen bordázott és kihegyezett termés a T. toiiwiitosá-é nem lehet, már ez is élesen 

 elkülöníti a T. inj-escens-t a T. tonientosá-tóX; — var. Furcdensis (i. Hermaxx, Term.-r. 

 Füz. 1885, 281 pro forma T. graiidifoliac, <s.folia mediocria, longiora quam lata, 

 hasi obliqua cordata, svbtus arachnoideo-stellarz-pilosa, bracteac viagjiae*. «Bf a 

 parkban, Arács felé, út mellett* (Herm. II. 281). A savanyú víz kútja mellett ! (Borb. 

 in Baenitz, Herb. Europ. 7327). Ez a nagyobb-levelü, kivált pedig nagy- és széles- 

 zászlós eltérés szintén a nevezett szülők fajvegyüléke. Termése alig bordás, göm- 

 bölyded, vagy ellipsoid-gömbölyded, rövid-csúcsú; különben a T. z'iirsceiis-löl (T. 

 Haynaldiana) nem különbözik. A széles virágburok gyakran szabálytalanul kievö- 

 dött, elferdült, vagy máskép eltérő. Lehet, csak az alja van meg, s vele együtt a 

 virágzat nyele is megrövidült, lehet elszélesedve s a csúcson hasadva, fordított 

 szívformájú, vagy a szívalakú kimetszésbó'l nő még ki kisebb-nagyobb darabja. 

 Axillae foliorum tenuiter barbatae. — 1273. T. Jiirányiana ! Slmk. Erdész. Lap. 

 XXV. 1886, 570 (T. supei-cordata X tomentosa, levelének kurta szívalakja a T. cor- 

 daía-xa emlékeztet ; T. Hegycsensis Simk. Magy. Növ. Lap. XI. 1887, 4) Bf ligetjé- 

 ben (Her.mann G. in Simk. Hazánk . . . hársf. 297, 326). Magam itt a T. Juranyiana- 

 val teljesen megegyező ágakat szedtem; — var. suhuhnifolia Borb. ined. (T. super- 

 ulmifolia X tomentosa). Úgy viszonylik a T. y//ranyiana-hoz, mint a T. uhnifolia 

 Scop. hosszabb és ferdébb leveleivel a T. cordatá-\\oz. Levele ferde .szíves, a hosz- 

 szasága a szélességét szembetűnően túlhaladja, tehát a T. ulmifoliá-éhoz hasonlóbb, 

 csaknem egészen kopasz, de itt-ott a csillagszőró'knek megvan a kétségtelen nyoma, 

 a visszája deres-zöldes, a levélerek szögleteiben gyengén és vörhenyesen prémezett, 



' Spach: Revisio Tiliarum p. 14. 



